74 



IRODALMI ISMERTETŐ 



Tuzson J. : „.4 Nymphaea lotus csoport morfológiája és rend- 

 szertani tagolódása " . 



A „Mathematikai és Természettudományi Értesitö" 1907. évi 

 5. füzetében a fenti czim alatt megjelent rendszertani tanulmányom- 

 ban a Nyynphaea lotus L., N. aegyptia Plán eh., ^V. thermalis D C, 

 N. pubescens W i 1 1 d., N. rubra R o x b., N. rosea S w e e t és N. 

 Zenkeri Gilg. nevek alá foglalt csoporttal foglalkozom az élö növé- 

 nyeken és herbárium-anyagon tett több évi részletes összehasonlító 

 vizsgálataim alapján. A dolgozat morfológiai része főként az élö növé- 

 nyeken végzett fejlődéstani meg6gyelésekkel kapcsolatos vizsgálataim 

 eredménye, hasonlóképen a hisztologiai fejezet is; mindkettőnek ada- 

 taival főként a fennebb elősorolt, eddig nagyrészt fajok gyanánt tekin- 

 tett növények alaki sajátságainak rendszertani értékét igyekeztem 

 ismertetni és megindokolni azt a rendszeremet, a mely a 4-ik fejezet- 

 ben van összefoglalva. Az 5-ik fejezetben a megadott rendszer szerint, 

 főleg a berlini, bécsi és budapesti múzeumok herbáriumai alapján 

 ismertetem az egész csoport földrajzi elterjedését. 



A dolgozathoz összesen 40, részben szövegköz ötíi, részben táblá- 

 kon reprodukált eredeti kép van csatolva. 



A Magyar Botanikai Lapok f évi 1 — 3. számú füzetében e 

 dolgozatomról Degen Árpád referátumot közöl, a melyre a követ- 

 kező megjegyzéseim vannak. 



1. A referátumban tévesnek van jelezve a dolgozatom következő 

 tétele : „nincsenek biztos adataink arra, hogy a nagyváradi növény egyezö-e 

 teljesen a nilusi vagy más alakjaival a N. lotus-nak." Ezt a monda- 

 tot a referátumban feltüntetett értelemhen nem szabadna idézni, mert 

 úgy ez, mint a rákövetkező eme mondat: „mint a hogy egyáltalán 

 nincsenek még a N. /o^MS-csoport különböző alakjai rendszertani érti- 

 kük szerint rendszerbe foglalva", a bevezetőben van (2. old.) és nem 

 konklúzió, hanem éppen ellenkezőleg, a dolgozatom indokolása. 



2. A referátumban „sajátságos és valószínűleg meg nem indo- 

 kolható"-nak van jelezve dolgozatomnak következő tétele: .,az éjjel 

 nyiló virágok túlnyomóan önbeporzás által termékenyülnek meg. a mely 

 körülmény bizonyára lényegesen előmozdítja e faj alakjainak feltűnően 

 nagy változatosságát ■*. 



Erre nézve a tudományos rendszertannak ide vonatkozó tételeire 

 kell utalnom, a melyek több alapvető dolgozatban, kézi- és tankönyv- 

 ben ki vannak már fejtve. Ezek szerint az idegen beporzás az illető 

 egyed bizonyos irányú variálását, az utódokban kiegyengeti, míg az 

 önbeporzás mellett az illető varietas zavartalanul fennmaradhat. 



3. A Nymphaea nevet használom egyrészt azért, mert ezt régi 

 időktől fogva elfogadták 2 az összes nagyobb monográfiák, kézi- és 

 tankönyvek szerzői, az összes tudományos góczpontok múzeumai és 

 botanikai kertjei ; másrészt nem győzhet meg e név használata jogo- 

 sulatlanságának kérdésében a prioritás valamely kétségtelen ténye sem. 



^ Előterjesztette a szakosztálynak 1908 márczius 10-én tartott ülésén. 

 - Erre vonatk. 1. a nemzetközi nomenklatúra-szabályok 50. pontját. 



