88 8ZURÁK JÁNOS 



mésztuffarészlet, melynek túlnyomó része a Drevenyikhegyhez 

 tartozik. 



Éghajlati viszonyok tekintetében ezen kis területen különb- 

 ségeket találunk, mely jelenség a hegység helyzetével és fekvé- 

 sével van szoros kapcsolatban, mint azt ezen vidék különböző 

 helyein tett hosszú megfigyelések élesen megvilágítják.^ így 

 Késmárk évi közepes hőmérséklete -f- 6'3" C, Lőcsén ez-f-7'3*' 

 C.-ra tehető. Hogy ez a növényzetre hatással van, az kétségbe 

 nem vonható ; bizonyítja különben az a körülmény is, hogy Kés- 

 márk, Lőcse és Szepesváralja területein a mezei munkák megkez- 

 dése közötti különbség egy-egy hétre, sőt ennél többre is tehetőd 



A hőmérséklet évi közepeséhez hasonló eltérésekkel talál- 

 kozunk a csapadék évi közepes mennyiségének az eloszlásában 

 is. Míg Lőcsén észlelt csapadék közepes mennyisége 661 mm., 

 addig Késmárkon ez 619 mm. re száll alá. Lőcsén a csapadékos 

 napok száma 136, Késmárkon 123.^ 



Közismert tény, hogy valamely vidék növényvilágának 

 tarka és változatos kialakulásához sok különböző tényező összege 

 járul, de ezek között kétségtelenül elsőrangú a nedvesség. Ezen 

 tényező hatása elsősorban irányító és mondhatnók döntő egyes 

 területek flórájának kialakulására. A csapadék talán a legfonto- 

 sabb faktor a növényország háztartásában, mint ezt W a r m i n g 

 is megjegyzi, a mennyiben sok életjelenség s maga az élet is 

 ehhez van kötve.* 



A nedvesség fontosságának nagyságát jelezve, a mohák 

 életében való nagy szerepét akarom érinteni, midőn egy jelen- 

 ségre mutatok rá, a táplálkozásra. 



A mohák éppen úgy, mint a magasabb rendű növények, 

 táplálékukat csak oldott állapotban vehetik és használhatják fel. 

 De míg a táplálék halmazállapotára nézve megegyezést találunk, 

 addig ennek forrása, valamint a szervek, melyek a fölvételt 

 végzik, mások a mohákon és mások a magasabb rendű növé- 

 nyeken. Míg ez utóbbiak, eltekintve a kevés kivételtől, ásványi 

 táplálékukat abból az aljazatból nyerik, melybe őket a természet 

 telepitette, addig a mohák túlnyomó részének táplálékát a levegő- 

 ben foglalt szilárd szervetlen anyagok alkotják, melyeket a táp- 

 lálkozásra alkalmassá, direkte felvehetővé a légköri nedvesség 

 tesz, mely utóbbi mint csapadék a táplálék egy részét maga is 

 szállitja. 



A levegőben, a csapadékkiválást kivéve, szervetlen anya- 

 gok por alakjában mindig lebegnek. A pornak azon része, mely 

 a levegőnél nagyobb fajsúlyú leülepedik. A levegő alsó rétegei- 



'Dr. Szontagh Miklós: Szepes vármegje éghajlati viszonyai. 

 (Szepesi Emlékkönyv. Magy. Orv. és Természetvizsg. XXIV. Vándorgyül. 

 p. 46. 1888.) A ro. kir. orsz. meteorológiai és földmágnességi int. évkönyvei. 



« D r. S z o n t a g h M i k 1 ó s 1. c. p. 72. 



=> Lásd.i 



* W a r m i n g : Pflanzengeograpliie II. Aufl. p. 30. 1902. 



