ADATOK E8ZAKMAGYAR0R8ZAG MOHAPLORAJAHOZ 



95 



A Metzgeria furcata árnyékos erdei talajon élő alakja sötétzöld 

 színű, nagy gyepeket alkot, míg a kéreglakó alakja sárgás, 

 nyomott, kisebb gyepekben jelenik meg. 



Réteken külön réti vegetácziót alkotnak a Riceia glauca, 

 Marchantia liolymorpha^ Aneura pinguis, Pellia epiphylla^ Catha- 

 rinea imdulata, Mnium affine^ Mniiim imdulatuvi, némelykor 

 még megjelenik a Mnium Seligeri és a Hylocomium squarrosum. 



A nedves ugar, tarló gyakori lakója : Riceia glauca, Pellia 

 calycina, Ceratodon purpureus, Barhula unguiculata, Amblyste- 

 gium serpens. 



Dülőutak mentén, árkok szélén, völgybevágásokban, ned- 

 ves agyagos helyeken, vagy homokos talajon tenyészik a Preissia 

 quadrata, Solenostoma sphaerocarpa, Diplophyllum albicans, Dit- 

 richum hommomallum, Seligeria pusilla^ Dicranella curvata és 

 suhulata, Dicranum fidvdlum, Camjíylojjus atrovirens és Mildei, 

 Mnióbryum albicans, Bryum cirrhahim, inclinatum és intermedium, 

 Mnium undulatum, Pogonatum aloides, Eurhynchium crassiner- 

 vium^ Cratoneuron fdicinmn^ Ctenidium molluscum. 



Az árnyékos helyek közül első sorban az erdőket kell ki- 

 emelni. 



A lombos erdő lakói terjedelmes gyepeket nem alkotnak, 

 inkább önálló csoportokban, társaságokban élnek, mert a lehul- 

 lott lombtakaró terjeszkedésüknek útját állja. A lombos erdők 

 tárgyalt területem erdőinek csak kis részét teszik. Fenyővel ke- 

 verve, elegyes erdőt alkotnak, vagy különböző lombos fa egy- 

 mással keveredve, mint sarjerdők 30 — 40 éves élettartammal 

 kezeltetnek. Kocsánytalan tölgy, bükk, gyertyán, nyír, éger, rezgő- 

 nyárfa, kecskefüz, melyekhez még juharok, hárs, kőris, szil 

 járul, ezek keveredése alkotja a lombos erdőket. A lombos erdők 

 mohavegetácziójának alkotásában részt vesznek Conocephalus coni- 

 cus, Aneura piinguis, Blasia pusilla, Plagiochilla asplenioides, 

 Ceratodon purpureus, Mnium affine, rostratum és undulatum, 

 Bartramia pomiformis, Catharinea undulata, Polytrichum formo- 

 sum, Plagiothecium silvaticum, Stereodon cupressiformis, Eurhyn- 

 chium Stokesii. 



A tűlevelű erdők lakói erdei fenyő, lúcz- és jegenyefenyő 

 oltalma alatt — mely fák, mint domináló fajok, egymagukban 

 vagy keverve nagykiterjedésű erdőket alkotnak — terjedelmes 

 gyepekben jelennek meg. Sötétebb helyektől idegenkednek, vilá- 

 gosabb területek kedvencz otthonuk, így pl. erdők szélén, utak 

 mentén ütnek tanyát. Jellemző alakja a fenyveseknek a Hypnum 

 Schreberi, mely itt tömegvetácziót alkot, bár a lombos erdőben is 

 megél. A fenyvesek mohavegetácziója általában monoton. A fenyő- 

 erdő sajátos mohaflórájának egyhangú képe annak tulajdonitható, 

 hogy a kisszámú faj legtöbbje tömegvegetácziót alkotva, nagy 

 területeket von be s inkább egymagában, mint keverve él. Itt 

 találjuk a Metzgeria furcata, Ceratodon purpureus, Dicranum 

 montanum, Leucobryum glaucum, Funaria hygrometrica, Pogona- 



