1 18 BERNÁTSKY JENŐ 



folyamán, újból rátaláltam s most újabb tüzetes vizsgálatnak 

 vetve alá a kezemben lévő példányokat, a növényt pontosan 

 sikerült meghatároznom. 



Az E. angustifrons leírása B o r b á s (1. c.) szerint a 

 következő : 



„Termete olyan, mint az E. glareosaé M. Bieb., vagy az 

 E. Pannonicáé, vastag tőkéje több szárat hajt, szára felfelé 

 sátorzón ágas ; alsóbb levelei, valamint a meddő száraké is olya- 

 nok, mint az E. Gerardiana var. homophylláé, szálasak vagy 

 szálaslándzsások, a szár felsőbb levelei az E. glareosáéhoz hason- 

 lítanak, de keskenyebbek, keskenyen hosszasak, hegyesek, de 

 nem fogacskások, mint az E Pannonicáé, sem az erezet nem 

 emelkedik ki annyira, mint az E. Pannonicáé. 



Az álernyő gallérjai hosszabbak, mint az E. glareosaé, nem 

 tojásdadok, hanem keskenyen hosszasak ; a gallérkák szélesek 

 ugyan, de mégis inkább az E. Gerardianáéhoz hasonlítanak, 

 háromszögletűen tojásdadok. A lepel csengetyüke alakú, karéjai 

 háromszögletűen tojásdadok, ki nem hegyesednek, mint az E. 

 Pannonicáé, ellenben pillásak és rövidebbek, éppen mint az E. 

 Gerardiánáé ; glandulái keresztben szélesebbek, épek, az előrésze 

 gyengén szívalakú, szarvacskája nincs. Termőszála alulról kezdve 

 ^/^ hosszaságig összenőtt, mint az E. Gerardiánáé, a csúcsa két- 

 hasábú, mint az E. Pannonicáé. A termőszál tehát jobban hasí- 

 tott, mint az E. Gerardiánáé, erének a csúcsa rövid kétkarélyú, 

 de a 3 termőszál fentebb összenő, mint az E. Pannonicáé, 

 melyé majdnem a tövig szabad. A fiatal gyümölcs kopasz". 



Ehhez a következőket kell fűznöm : A szabad természetben, 

 de herbáriumban préselt állapotban is, leghamarabb a lomboza- 

 táról ismerjük meg a kérdéses fajt. Ugyanis az E. glareosa 

 levele közel 2 cm.-nyi széles, deres s többé-kevésbbé vízszintes 

 helyzetű; nem simul a szárhoz Az E. gerardiana levele ezzel 

 szemben keskeny, 4 mm-nél alig szélesebb, zöldebb s (különö- 

 sen az alsó levelekre vonatkozóan mondhatjuk) többé-kevésbbé a 

 szárhoz simulván, csúcsával többnyire égnek irányul. Az E. 

 angustifrons levele pedig éppen a kettő között áll. Határozottan 

 keskenyebb s zöldebb, mint az E. glareosa-é, úgy hogy attól 

 első pillanatra eltérőnek találjuk, de szélesebb mint az E. gerar- 

 diana-é. Kezdetben az E. gerardiana széleslevelü formájának 

 tartaná az ember a kérdéses fajt s mivelhogy az E. glareosa 

 levele szélességében nagyon változik, azért a másik perczben 

 ennek egy kiválóan keskenylevelű formáját gyanítjuk benne. 

 Ámde behatóbb vizsgálat alkalmával meggyőződünk arról, hogy 

 az E. angustifrons levele nemcsak szélességi méreteiben, hanem 

 más tekintetben is a két másik faj levelétől eltér. Még pedig 

 az E. glareosa levelén a főeren kívül a levél jobb és bal felén 

 rendesen négy-négy (esetleg három- három vagy öt-öt) oldalér 

 emelkedik ki, a melyek a főér alsó félrészéből indulnak ki s 

 részben közel a levél csúcsáig követhetők. Az E. gerardiana 



