134 IRODALMI ISMERTETŐ 



tehát távolról sem fedik a dolgozatom idevonatkozó részét, és nem 

 minösithetök a N. 1 o t u s magrügyének helyes és kimerítő morfológiai 

 és fejlődéstani leírásai gyanánt. 



Hasonlóan áll ez a rhízomábol fejlődő növény organografiai 

 leírására vonatkozólag. Conard, munkájának 41. és 42. oldalán ír a 

 rhizomáról és az indákról, de szintén más adatokat közöl mint én.^ 

 (Úgy látszik, hogy Conard véletlenül lapított, hosszúkás alakú rhizomát 

 látott, olyant, a minőt lerajzolt, ez pedig nem jellemző a N. lotus-ra, : 

 ez is kiderül dolgozatom szövegéből és rajzaiból). A rhizoma-rügyekről 

 Conard csak annyit mond, hogy sok van, azonban morfológiájukat 

 nem adja meg és a sajátságos alakú allevelekről nem tesz említést. 

 Az indákon levő nódus \iszonyait is másként adja mint én, nyílván 

 azért, mert vizsgálatai nem irányultak speczíálisan a N. lotusra, hanem 

 az összes Nymphaeákra és így a N. lotus-rai vonatkozó eredményei 

 nem is lehetnek oly tüzetesek. Míg tehát a 106 — 109. oldalon 

 Conard a magból fejlődő növényt részletesen leírta, addig a 

 rhizomából kibontakozó növénynek fejlődéstani morfológiáját koránt- 

 sem írta le úgy, a mint az dolgozatomban megtörtént. A 97 — 99 

 oldalon Conard nagyrészt a Nymphaeák virágjának fjelődését 

 tárgyalja. Dolgozatomban erre nem terjeszkedvén ki, e lapszámok 

 idézése tárgytalan. 



A szőrképletekröl Conard a 44. oldalon csak méretbeli adato- 

 kat közöl. Arról, hogy azok a N. lotus különböző alakjain és sub- 

 species-ein miként fej lödnek és hullanak le, nem ír és így azt sem 

 adta meg, hogy a ssp. puhesceus alakjain éppen úgy fejlődnek szőrök, 

 mint akár a /'. thermalis-on, csakhogy az utóbbiról azok igen hamar 

 lefeslenek és így a növény kopasz. Ez pedig rendszertanilag fontos, 

 mert nagyrészt ezáltal veszíti el alapját, a N. lotus-nak eddig elé 

 szokásos széttagolása. 



A D é g e n Á. idézetei tehát megtévesztők, mert hézagos leírásokra 

 és megjegyzésekre vonatkoznak ; és különben is nemcsak az volt a 

 kérdés, hogy ki és hol írt ezekről a kérdésekről, hiszen akkor talán 

 idéznie kellett volna pl. a Caspary leírásait is az E n g 1 e r-féle 

 .Die natürlichen Pflanzenfamílien"-böl és még más müveket is, a 

 melyeknek a dolgozatom végén egy jókora sorozata van idézve ; hanem 

 az az ismertetésem, a melyre a Degen Á. fenti válasza szól, azt a 

 kérdést is magában viseli, a végső kikezdésben, hogy azt tartal- 

 mazzák-e az eddigi idevágó dolgozatok, mint a mit az enyém ? Erre 

 pedig Degen Á. fenti idézetei tagadó választ nyújtanak. 



Végül a JV. lotíis csoport összes alakjainak összehasonlító mor- 



^ A Conard adatainak kritikájába itt nem akarok bocsátkozni, 

 mint a hogy dolgozatomban sem tettem. Erre vonatkozólag különben a 

 dolgozatom 2-ik fejezetének H-ik bekezdésében ki is jelentettem, hogy 

 „úgy ebben, mint a következő fejezetekben is minden polémiának és a 

 vonatkozások részletesebb kiemelésének kerülésével foglalom össze vizsgá- 

 lataim eredményét \ Ezáltal dolgozatomat áttekinthetővé akartam tenni és 

 egyúttal izolálni, mely utóbbit jogom volt megtenni, mert úgy hiszem, 

 hogy a legkiterjedtebb és legmegbízhatóbb vizsgálati anyaggal dolgoztam. 



