IRODALMI ISMERTETŐ 135 



fologiai és hisztologiai leírására vonatkozólag a D e g e n Á. által 

 felhozott „többek" és köztük Conard munkáját itt mind nem 

 ismertethetem, a mit annál is inkább felesleges volna megtennem, mert 

 akkor, a mikor dolgozatom megjelent, a Conard munkája volt 

 a legújabb monográfia, a mely az eddigi eredményeket összefoglalóan 

 tartalmazta, és a N. lotus-nak ott közölt rendszerére vonatkozó 

 összefoglaló megjegyzését C o n a r d-nak a dolgozatom elején egész 

 terjedelmében idéztem. Ez volt a kiindulási pontom és ebből az idézet- 

 ből világosan kiderül, hogy Conard sl N. lotiis természetes rendszerét 

 nem állapította meg. A régibb munkákban pedig ez még kevésbbé 

 történt meg. Conard és mások is foglalkoztak ugyan ezzel a 

 kérdéssel, hiszen ez kiderül idézeteimből is, azonban egészen más 

 módszerekkel és eredményekkel, mint a mit dolgozatom tartalmaz. 



Hogy különben az egész vitában miként áll a dolog, az a 

 Növénytani Közlemények múlt száma 74 — 76. oldalán levő ismerteté- 

 semnek a D e g e n Á. fenti válaszával való rövid összevetéséből is 

 tisztára és könnyen kideríthető. Különösen pedig a megfelelő színben 

 tárja elénk Degen Á. első referátumát az a körülmény, hogy az 

 ismertetésemben felvetett legfontosabb kérdésre, t. i. hogy „ki és hol 

 ismertette előttem azt a rendszert, a mely dolgozatom eredményét 

 képezi, a melynek alapján a N. lotus-c^o^ori részletes növényföldrajzi 

 elterjedését is leírtam és a mely rendszert éppen Schuster, a 

 Nymphaeák legújabb monográfiájának szerzője, a kire referens hivat- 

 kozik, szintén Mj'-nak jelez" a fenti válaszban még csak nem is érinti. 



Ez pedig a legfontosabb ; és ha a Degen Á. referátuma meg- 

 felelt volna a valóságnak, úgy en'e a kérdésre még abban az esetben 

 is felelnie kellene, hogyha a fenti idézései igazságosak volnának. 



Ilyen körülmények mellett, nyugodtan bízhatom az illetékes szak- 

 férfiakra a kérdésben való ítélkezést és annak az eldöntését is, hogy 

 ismertetésemnek ama tisztán tudományos szempontokból vett kitételéért, 

 hogy „Degen Á. referátuma nem felel meg a valóságnak" illethet-e 

 engem a fennforgó esetben a kevéssé parlamentáris-szövegezés vádja? 

 — Ezzel a vita a Növénytani Közleményekben részemről be van 

 fejezve. Tuzson J. 



Dr. Lovassy Sándor, A keszthelyi Héviz tropikus tündér- 

 rózsái. (Négy táblával, egy térképpel és 22 szöveg-képpel. Különle- 

 nyomat „A Balaton tudományos tanulmányozásának eredményei" ez. 

 mü II. kötet, II. rész, II. szakasz függelékéből.) Szerző munkájában 

 a Keszthely melletti Hévízen, különféle tüniérrózsákkal, közel egy 

 évtizeden át tett tenyésztési kísérleteinek eredményeit és az e téren 

 szerzett tayasztalatait ismerteti. 



A Hévíz közel 9 kataszteri holdnyi kiterjedésű tó, a mely 5—6 

 m. vastag, sok kovamoszatot tartalmazó tözegréteg felett terjed el. 

 Hőmérséke állandóan 26 "^ — 38*^ C és legnagyobb mélysége 36 m. 

 A tavat igen bő fenékforrás látja el meleg vízzel. A dolgozat a tó 

 viszonyainak leírása (1. fej.) után, a tündérrózsák rendszerét és a 

 fajok leírását tartalmazza (II. fej.). 



Növénytani Közlemények. 1906. VII. kötet, 3. füzet. 11 



