«• r 



NÖVÉNYTANI KÖZLEMÉNYEK 



A KIR. M. TERMÉSZETTUDOMÁNYI TÁRSULAT 

 NÖVÉNYTANI SZAKOSZTÁLYÁNAK FOLYÓIRATA 



VIÍ. KÖTET. 1908. 4. FÜZET. 



Simonkaí L,: Magyarország és a vele délnyugaton 



kapcsolatos területek őshonos, valamint kultivált 



Acer-einek foglalata, 



(Conspectus Acerorum, ín Hungária^ terrísque Balkaní-septentfío- 

 nalís Hungáriáé adjacentíbust spontaneorum et cultorum.) 



— 12 (az eredetiek nyomán kisebbített) ábrával. — 



Acer L. — Juharfa. — Jávorfa. — Felcetegyürüfa. 



{Acer L. Spec. plánt. ed. I (1753) 1054; L. Geuera plánt. 

 ed. V (1754) Nro. 1023; Pax Aceraceae (1902) 6—89.) 



Kétszikű., ösztörüsen átellenes levelű., küllösen részarányos- 

 virágú, Mtszárnyíl és száraz termésű fák, vagy cserjefák. Virá- 

 gaik vagy tisztán egyivarúak (? c?), leplesek és kétlakiak; vagy 

 pedig felemások ($ cf), niely esetben a kétféle virág lehet eyy- 

 laki, de lehet kétlaki is. A virágtakaró ő-ös taqu, többnyire 

 kettős (csésze és párta), kevesebb fajnál egyszerű (lepel). Porzók 

 száma 4 — 10 közt ingadozik, többnyire 8 a számuk. Maghon 

 magános, szabad, kétkarélyú, kétüregű, kétbibéjű. Termés száraz, 

 a magvas részén többé-kevésbbé lapított, mindkét magvas részén 

 egy-egy hártyás, vékony szárnynyal; éretten két szárnyas termés- 

 kére hasad szét, vagyis iker-leppendék. (Rendellenesen 3-as vagy 

 4-es leppendekké is fejlődhetik.) 



Az Acer génusz mintegy 120 faja, az Északi-Földkerekség 

 mikrotherm- és mesotherm-égaljú öveinek a jellemzője. Csak egy- 

 nehány van olyan e fajszámból, a mely a megatherm-égaljú öv 

 örökzöld fásnövényzetét is gazdagítja; egyrészt Ázsia monsun- 

 vidékén, másrészt Közép-Amerika keskeny területén. Örökzöld 

 juharfák nem tenyésznek a mi éghajlatunk szabad ege alatt ; 

 ekkorig kétséges az is, hogy kultiválható-e nálunk a szabadban 

 az Aceraceae Lindl. [Nat. syst. ed. 2. (1836) 81.] családnak 

 második, még pedig 1-fajú (monotyp^) génusza, a Dipteronia 

 Oliv., a mely Közép-China Jang-cze-kjang-melléki védett, meleg 

 alföldjéről ismeretes. 



^ Dipteronia sinensis Oliv. 

 Növénytani Közlemények. 1908. VU. kötet, 4. füzet. 13 



