MAGYARORSZÁG ACER-EINEK FOGLALATA 143 



§. 6. Virágjuk mint az előbbi csoporté; leveleik ujjaserüek, 

 aránylag kemények, gyakran bőrszerüek. Virágzatuk többé-kevésbbé 

 konyuló sátorocska, 



a) Monspessulanum typus és hybridjei: 14. A. monspessu- 

 lanum 14/b. A. illyrifíum, lo- A. ibericum, 16. A. coriaceum, 17. 

 A. Lángi. — Keleti és mediterrán-fajok. 



p) Italum typus: 18. A. hispanicum, 19. A. italum, 20. 

 A. ohtusatum. 21. A. hyrcanum. — Keleti és mediterrán-fajok. 



§. 7. Virág s levél mint az előbbi csoporté. Virágzat fel- 

 álló buga. 



a) Chinai typus : 22. A. truncatum. 



i3) Európa-oriensiek : 23. A. pilatanoides, 24. A. DiecUi, 

 25. A. Lobeli, 26. A. varhossanium, 27. A. laetum, 28. A. cam- 

 pestre^ 29. A. Visimiii. 



§. 8. Virág s levél mint az előző csoporté. Virágzat fürt. 



a) Fürt felálló: 30. A. rufinerve. 31. A. glabrum. 



P) Fürt hosszú és lelóggó : 32. A. pennsilvanicum^ 33. A. 

 macrophyllum, 34. A. pseudoplatcmus. — Európa és Észak- 

 Amerika fajai. 



I. Anemophila. — Porlós-virágúak. 



§ 1. Negundo (Ludwig Gen. plánt. ed. 3. (1760) 308; 

 Mönch Method. 1794. 334, pro genere,) K. Koch Dendrol. I. 

 (1869) 513. Tisztán kétlaki (dioicus) fák, többnyire szárnyasán 

 ötös levelekkel, ritkábban csupán hármas levelekkel. 



1. Acer Negundo L. Spec. ed. 1. (1753) 1056. — Atorjia- 

 gonda. — [Acer Negundo Diószegi-Fazekas* Magyar füv.- 

 könyv. (1807) 252. — Negundo aceroides Mönch Meth. (1794) 

 334. — Negundo virginianum M e d i k. Pflanzen-Anat. (1800) 

 439. — Negundo fraxinifolium N u 1 1. Gen. North-americ. pl. I. 

 (1818) 253. — Negundium fraxinifolium Rafin. in Desv. 

 Journ. de bot. ü. (Í809) 170. Icon: Sargent SUva of North- 

 america II. tab. XCVL] 



Terebélyes, 10 — 12 méter magasra megnövő ía, sárgászöld 

 kérgü és meztelen hajtásokkal s gallyakkal. Levelei is meztelenek, 

 többnyire halványzöldek, néha tisztán hármasak [v. trifoliatum 

 Dippel Laubholzk. 11. (1892) 467], többnyire páratlanul szár- 

 nyasanötösek (f. quinatum Schwerin in Gartenflora 1893 p. 

 200) itt-ott néhány 3-as levéllel keverve; ez 5-ös leveleiért 

 .,kőrislevelü juhar "-nak is nevezik. Levélkéi tojásdad-lándzsásak, 

 vállukon tompa ékformák, vagy csaknem kerekítettek, élükön 

 durván fürészesek, egyikük-másikuk, leginkább a páratlan levélke 

 1--4 mélyebb bemetszéssel is kiszabdalt. Porzós-virágai a hím 

 fákon sűrű csomókban jelennek meg már márczius végén, mert 

 rügyleveleikből a levélhajtás előtt vagy 2 — 3 héttel előbb bújnak 



* Primus ex Hungária publicavit. — Hazánkból az első közlője. 



13' 



