MAGYARORSZÁG ACER-EINEK FOGLALATA 159 



13. Acer Ginnala Maxim, in Mélang. biol. 11. (1857) 415. — 

 Napho7ii feJcetegyürüfa . 



[A. tataricum var. Ginnala Maxim. Primit fl. amur. (1859) 

 67. — A. tataricum var. laciniatum Regei in Bull. acad. 

 Petersb. XV. 217. — A. tataricum var. aidzuense Franch. in 

 Bull. soc. bot. Francé XXVI. (1880) 84. — A. tataricum var. 

 acuminatum Franch. in Nouv. arch. mus. hist. nat. Paris 2. ser. 

 V. (1883) 228. — A. Ginnala var. euginnala Pax in Engl. Bot. 

 Jahrb. VU. (1886) 185; Pax Aceraceae (1902) 12 ; Schneider 

 Laubholzk. 1907. p. 196.]. 



Oshona Japán (Nippon és Kiusziu szigetek), valamint a 

 Japán-tenger koreai s az Amur folyó azon keleti dombtájai, a hol 

 az a Korea felöl beleszakadó Uszuri-folyót veszi fel. Ázsia szára- 

 zulatán tehát Trans-Baikália és Mongólia, valamint Mandsuria 

 nagyalföldje vetnek gátat terjedéskörének nyugat felé. Rég ösme- 

 retes és igen sok példa bizonyítja, hogy a Baikál-nielléki hegy- 

 ségektől és Mongólia sivatagaitól keletre a flóra, a vegetátió 

 szinte egy csapásra egészen más szint és alakot ölt, más növény- 

 fajokat növeszt, mint eme jelzett területektől nyugatra : érthe- 

 tetlen ezért növény földrajzi szempontokból az, hogy miért vonják 

 össze az Acerologusok még manap is a naphoni A. Ginnala fajt 

 a turáni A. Semenoivi-yal, sőt talán még a mi A. tataricum-mi 

 kai is. 



Cserjefa ugyan ez is, mint az előző két faj ; kertjeinkben 

 jól tenyészik, sőt termést is érlel (Budapest Magyaróvár, Selmecz- 

 bánya) ; virágzata hajtásvégi. felálló és olyasféle sátorozó-buga, 

 minő az A. Semenotvi fajé : de sudarának, ágainak, hajtásainak 

 Tiérge nem fekete, hanem a cserzett bőrhöz hasonló, valami 

 világos bőrszínű. Nagyobb leveleinek három hasábja közül, a két 

 alsó hasáb csak 1 — -2 cm. hosszú és a levéllemez válla felett mintegy 

 2 cm. magasságban a nagy középhasábtól keskenyszög alatt van el- 

 választva ; holott aránylag keskeny, csúcsán pedig hosszasan kihegy- 

 zett középső hasábjuk a válltól számítva mintegy 7 — 8 cm. hosszú, 

 E levél hasábjai ritkásan, durván, tompán, itt-ott mélyebb bemet- 

 szésekkel vannak beszabdalva és élükön fűrészelve ; kisebb, hosszú- 

 kás-tojásdad, vállon tojásdadon kerekített levelei csak egyenet- 

 lenül, durván fürészeltek. Leveleinek válla kerekített, a levélnyél 

 végződésénél alig bekanyarodó ; egész levelei nyelestől együtt 

 meztelenek, nyeleik s ereik sápadtak, de lemezük színe-fonáka 

 élénkzöld, a színe azonkívül még fénylő is. Még nem egészen 

 érett terméskéi 2 — 2'2 cm. hosszúak, ritka pehelymezzel ; termései 

 közt itt-ott akad 3-as terméskéjű is, a rendes 2-es terméskéjú- 

 ekkel egyazon termésállásban. 



§, 6. Mecliterrano-orientalia. Virágjok szerkezete olyan, 

 mint az előző csoporté ; virágzatuk többé-kevésbbé konyuló 

 sátorocska. Leveleik ujjas érnek, aránylag kemények, gyakran 

 bőrszerüek. 



14* 



