164 SIMONKAI L. 



E jellemzésnek felelnek meg a keszthelyi meg a budapesti 

 említett kultivált példányok. Gyér virágzata kis sátorozó hugácsTcáik 

 römdnyelüek, meztelenek és felállók; ebben különbözik virágzata az 

 A. illyricum virágzatától. Virágai és termései az A. illyricum-é- 

 lioz hasonlók; ebben feltűnően különbözik az A. campestre- tol. 

 Válltól eredő főerei is az A. illyricum-ra. emlékeztetnek, mert 

 3 főére az uralkodóan kiképződött, s csak a fejlettebb és 

 nagyobb levelein vesszük észre az alsó 2 vékonyabb eret; de 

 bőrnemü levelei sokkal nagyobbak és más szabásúak is, mint 

 az A. illyricum három karélyú levelei. Fiatalabb levéllemezei- 

 nek fonákán a főerek aprócskán pelyhesedők; kifejlett levél- 

 lemezei színükön fényes- zöldek, fonákukon homályos zöldek és 

 levélnyeleikkel együtt meztelenek. Hajtásai fiatal koruktól kezdve 

 meztelenek. A keszthelyi példányok terméskéin néhány ritka 

 szőröcske is látható. 



17. Acer Lángi {illyricum X tataricum) S i m k. — Icon : 

 9. ábra, a., b. — Lá'ng-/e7e juharfa. 



[A. montanum Láng exs ! iu Herb. Magyar Nemzeti Múzeum, 

 non Ait. — Huc ex descriptione pertinet: A. Boscii Dippel 

 Laubholzk. II (1892) 420. non S p a c h Hist. nat. vég. phanérog. 

 III. (1834) 88.] 



Diagnosis. Stirps haec, me judice, ex Acere illyrico et 

 A. tatarico hybriditatis modo orta, adhuc solum ex hortis bota- 

 nicis Europae-mediae (A. Boscii Dippel I. c, non Spack), 

 sic ex hortis botanicis Hungáriáé (Keszthely, Selmeczbánya), est 

 nóta. In hortis botanicis pluribus in formis colitur, nempe apud 

 nos in, forma crebred&nticulata M. [9. ábra, a], et in forma 

 remetéd enticulata M. [9. ábra fig. b.]. 



Fólia tenuia, chartacea, quintuplinervia, nervis tribus, in 

 lobos excurrentibus, validioribus, supra-subtusque intense viridia; 

 f. crebredenticidatae : sat tenuiter chartacea, saltem dorso villo- 

 sulo-pilosula, petioli etiam villosidi-, laeviter plus-minus triloba 

 vei sub-triloba, ovato-oblonga aut obovata, margine obtuse 

 crebreque denticulata; f. remotedenticulatae : firmior chartacea, 

 adulta rigide-chartacea, late-ovata superne triloba lobo medio 

 majoré, lobis obtuse-acutis, margine. basin (subcordatani) versus^ 

 fere integerrima, in loborum margine denticidis remotis, paucis 

 serrulata, denique cum j^etiolis glabra. Bamula hornotini: f, 

 crehridenticulatae sat dense villosuli, f. remotedenticulatae glabri- 

 usculi, denique glabri rufescentesque. — Flores longiuscule pedun- 

 culati, quam in A. tatarico majoros, illis A. illyrici similiores. 

 Infíorescentia laxa, et pauciflora ; f crebredenticulatae bene pedun- 

 culata, thyrsiformi, erecta et glabriuscula ; f remotedenticulatae 

 evanido-pedunculata, corymbosa, ramis villosulis. Fructus 2 — 2*4 

 cm. longi dignoscuntur : ab illis A. illyrici praecipue alis majo- 

 ribus, latioribus saepeque pulchre rosaceo-pictis, — contra ab illis 

 A. tatarici, alis pericarpioque minoribus, et pericarpiis sub ala, 

 alae marginem versus non protractis, — sed obtusis. 



