MAGYARORSZÁG ACER- EINEK FOGLALATA 165 



Fólia majora 6 — 8 cm. longa, 5 — T cm. lata. Foliorum 

 nervatura non penninervia ab A. tatarico ; foliis viagnis, char- 

 taceis, supras ubtusque intense viridibus ab A. illyrino primo 

 intuitu alieuum. Acer coriaceum, ob foliis illius jam junioribus 

 glabris et coriaceo-crassis, facile ab A. Lángi distinquendum. 



Jellemzése. A Láng félé juhar fajt^ a melyet Láng Adolf 

 egykori pozsonyi gyógyszerészünk és lelkes botanikusunk nevé- 

 ről, botanikai működése méltatásául neveztem el Acer Lángi 

 S i m k. néven, 1898 júliusában gyűjtöttem — mint akkor előt- 

 tem ismeretlent — Selmeczhánya főiskolai kertjében ; még pedig 

 a f remotedenticulata S i m k. változatában [9. ábra h.]. Később e 

 selmeczbányai juharpéldányomat, az Acer Boscii D i p p e 1 

 Laubholzkunde II. (1892) 420, 195 ábra nyomán, Acer Boscii- 

 nek határoztam. Most is úgy vélem, hogy meghatározásom helyes 

 volt, és hogy a D i p p e 1-féle A. Boscii imént idézett rajza 

 nem mutat egyel)et, mint az Acer Lángi Simk., egy német- 

 országi gyatra cserjének a meddő hajtását. Ez idén dendro- 

 logiai tanulmányaimat folytatván, és abban az előzékenységben 

 részesülvén, hogy azokat a Magyar Nemzeti Múzeum Növény- 

 tani osztályában, ez osztály irodalmi és herbariumi Jcészletének 

 felhasználásával ott végezhettem : áttanulmányoztam Nemzeti 

 Múzeumunk Acer-gyűjteményét. Itt végzett tanulmányaim közben 

 bukkantam reá néhány virágzó. Láng gyűjtötte ^.cer-példányra, 

 a melyek helytelenül Acer montanum-nak {A. montanum Láng, 

 non A i t.) voltak meghatározva. Láng kultivált eredetű pél- 

 dányainak tanulmányozása közben jöttem arra is rá, hogy sel- 

 meczbányai terméses Acer Boscii D i p p e 1 példányom a L á n g- 

 féle Acer montanum-mal egyazon faj ; de ugyanekkor tűnt ki 

 az is. hogy, az Acer Boscii S p a c h Hist. nat. vég. phanér. III. 

 (1834) 88, egészen más hybrid-faj, mint az A. Boscii Dippel 

 (1892). [Lásd: Pax. Aceraceae (1902) 14; item Schneider 

 Laubholzkunde (1907) 197, 202. fig. 130 c.]. 



E nyomozások alapján lett új juharfajjá az Acer Lángi 

 [illyricum X tataricum) Simk. — Jellemző tulajdonságai az Acer 

 monspessulanum és .4. tataricum közé helyezik. Ha az egyik 

 ősfaja az igazi ^4. monspessulanum L. volna, akkor csak kerti- 

 hybrid lehetne. Ezt azonban nem hihetem, hiszen nálunk ritka 

 helyt kultiválják együtt az .4. monspessulanum-ot az A. tatari- 

 cum-mal együtt ; inkább hiszem azt, hogy az Acer LÓAigi is 

 miként az A. coriaceum, ott származott valahol a Karszt hegy- 

 vidékein, ott, a hol az A. tataricum bőven jut az A. illyricum 

 társaságába : ezért tartom az A . Lángi-t az A. illyricum X tata- 

 ricum félvérének.. A Karszt vidékein keresendő tehát vadon 

 előjövetele. Föltéve, hogy valóban az Acer tataricum és A. illyri- 

 cum ivaros egyesüléséből származott félvérfaj, legalább is 

 két formáját kell megkülönböztetnünk : olyat, a melyik jobban 

 hasonlít az A. tataricum-hoz, ezt f. crebredenticulata-nak neve- 

 zem {9. ábra a.), és olyat, a melyik inkább hasonlít az A. illyri- 



