MAGYARORSZÁG ACER-EINEK FOGLALATA 173 



mutáczió-féle, kiválogatott érdekes változataiból főkép két for- 

 máját kultiválják, ú. m. a f. Schivedleri K. K o c h Dendrol. I. 

 (1869) 530 legalább fiatalon pirosló levelű színváltozatát ; vala- 

 mint a var. palmatifidum T a u s c h in Flóra XII. (1829) 548. 

 változatát, a melynek levéllemezei csaknem a levélnyélig (sőt 

 egészen a levélnyélig is) be vannak hasogatva, és a melyet kerté- 

 szeink Acer palmatum (Hort, non Tliunb. fl. jap. 161) néven 

 kultiválnak. 



Budapest kertészeti honosításaiban, főkép a tudományos 

 czélú kertekben, sok más kisebb jelentőségű alakját is kultiválják. 

 Ezek közül a gömbölyded koronájú A. jjlatanoides glohosum 

 Hort. ajánlható kultiválásra; de az A. platanoides heterophyl- 

 lum Hort., az A. 'platanoides laciniatuni (A i t.) H o r t. ; az 

 A. crispum Lauth. {A. platanoides cucidlatum Hort.) már 

 csak furcsa elváltozások, de nem kerti díszek. 



Hegyvidékeink erdeibe az A. platanoides L. főkép ott vegyül 

 be, a hol a tölgyes erdő érintkezik a bükkös erdővel. Talajt 

 nem igen válogat, sőt az éghajlat változásai szerint, néhol már 

 280 m., másutt pedig 1160 m. magasságban is díszlik erdeink- 

 de nagy tömegben sehol sem láttam. 



Sátorozóii bugás virágzata, az épen lombba fejlendő fiatal 

 leveleivel együtt mirigyszőrős ; kifejlett példányain nemcsak a 

 hajtása meztelen, hanem a termés állása is, valamint a 7-erű 

 többnyire 7-hasábú levéllemezei is, — eltekintve 7 főerük sza- 

 kálas egybetorkollásaitól. Színen és fonákon zöld levéllemezeinek 

 hasábjai és öblösen kiszabott kevés foga, árhegybe kinyúltak. 

 Terméskéi nagyok, 4 — 5 cm. hosszúak, rendszerint egymástól 

 elálló szárnyúak ; magrejtöjülc tojáskerekded lapos koronghoz 

 hasonló, és nem olyan csúcsú, mint a Kina-amerikai típusoknak 

 a szárny pereme felé ékfornián kihegyesedő magrejtőié. Boglyas, 

 árnyas koronájú, mintegy 25 — 28 m. magasságra megnövő fa. 



24. Acer Dieckii Pax: EngL Bot. Jahrb. XVI. (1892) 

 402 ; P a X Aceraceae 49. — Dieck-féle juharfa. 



[A. pdatanoides var. integrilobum Z a b e 1 Gartenflora (1887) 

 431. f. 107, 108; Dippel Laubholzk. II. (1892) 450, 213. 

 ábra. A. Lobelii X platanoides K o e h n e Dendr. (1893) 382.] 



Nálunk is kultivált, kerti származású hybrid. Levéllemezei 

 vállon kevésbbé szívesek, levéllemezének hasábjai szélesebbek 

 és kevésbbé fogazottak, mint az A platanoides-éi. 



25. Acer Lobeli T e n. Cat. hort. neapol. app. alt. (1819) 

 69 ; Atti acad. napol. Hl. (1831) t. 1 ; Fl. napolit. V. (1835—36) 

 291 t. 199. — Schneider Laubholzk. VH. (1907) 152. ábra 

 f. g ; 153 ábra, g. h. i. — Lobel-féle juharfa. 



Ezt a Nápoly-melléki Acer-t Fiume vidékén kultiválják, 

 egyes díszkertekben. Levelének szine-fonáka élénkzöld, levél- 

 lemezeinek válla kerekített, válla felett rendszerint habosan-fogas 

 élű felső részén 3 jól kihegyezett hasábbal. Meztelen leveleinek 

 csak a főerei zugaiban vannak szőrcsomók. Termései jóval 



Növénytani Közlemények. 1908. VII. kötet, 4. füzet. 15 



