178 8IM0NKAI L." 



TI. Glabrata. Levelük fonáka a föerek zugait kivéve mez- 

 telen, sőt virágzati ágazata is meztelen. 



c) A. glabratum (Wimmer et Grabovski FI. siles I. 

 (1827) 365 pro var. A. campestri) Braun: A. Kerner 

 Schedae Ví (1893) 10. Nro 2036. exs! Baun. 



[A. campestre var. hederifolium B o r b. Természetr. füz. 

 (1891) 78, — fide speciminum in loco classico a H. Braun 

 lectis! — A. Bedöi BorbI Vasmegye növ. földr. és fl. 1887 p. 

 267; Természetr. füz. 1. c. 79. tab. IV. Nro 3., — est nil aliud 

 quam anomalitas teratologica, A. glahrati fructuum aHs ob semi- 

 nibus insecto inficiatis, monstrose evolutis, crispo-incurvis.] 



Az A. campestre v. hederifolium Borb. levéllemezei hegye- 

 sebb és épebb hasábúak, mint az u. o., a Bécs melléki Práter- 

 ben is termő tipusos A. glahratum-é. Az A. Bedöi Borb. leve- 

 leinek szabása megfelel a tipusos, tompás karélyú A. glabratum 

 leveleinek, — de bogárszúrta termései idétlen szárnyúak. Egyéb- 

 iránt manapság, az az egyetlen, klasszikus A. Bedöi Borb. 

 cserjefa-példány, a mely a Zugligetben, egy árkolt völgyelés 

 védett kezdeténél termett, — kipusztult. 



29. Acer Visianii Nymán Consp. 1878 p. 135. Visiani- 

 féle juharfa. 



[A. macropterum Vis. in Mem. istit. Vénet. IX (1860) 175 

 tab. VI; Vis. Pl. serb. pemptas 1860 p. 11. tab. VI., non Guss. 

 nec Heer. A. Heldreichii fl macropterum Pax Engler Bot. 

 Jahrb. VII (1886) 194; Pax Aceraceae 1902 16. — A. Visi- 

 anii var. Pancicii, Maly, Dörfler Herb. norm. Schedae 1906 p. 

 189. — A. Visianii f. trichocarpum Maly exs! id. h 188. Nro. 

 4613]. 



Elég erős szövetű, mélyen öthasábú levelei az A. pseudo- 

 platanus var. acuminatum Tausch leveleire emlékeztetnek; de 

 azoknál valamivel kisebbek és csaknem meztelen fonákukon, 

 még inkább azonban színükön, élénkebb zöldek. Nem helyezhető 

 az Acer pseudoplatanus csoportjába, — mert levélhajtáskor fej- 

 lődő virágzata felálló, rövid és sátorozó buga. Az A. Heldreichii 

 Orph.: Boiss Diagn. 2. ser. V. (1856) 71 tipusos alakjaitól, 

 a melyek Görögország melegen mesotherm éghajlata alntt (Par- 

 nassus, Kylene) tenyésznek, csupán kevésbbé börnemü kevésbbé 

 bevágott, valamint szélesebbljlevélhasábú levéllemezei különböz- 

 tetik, ezt a nálunk is kultiválható, Hercegovina, Bosznia, Szer- 

 bia, Bulgária balkáni hegyvidékein pedig őshonos A. Visianii-t. 



Mint díszfát főkép Budapest kertészeteiben tenyésztik. 



Terméseinek szárnyszélessége igen változó; valamint vál- 

 tozékony abban is, hogy fiatal terméskéi főkép a magrejtő 

 részükön meztelenek-e (v. Pancicii Maly id. h ) vagy pedig pely- 

 hesedök (f. trichocarpum Maly 1. c.) Boissier a tipusos Acer 

 Heldreichii-t a Flóra orientális I (1867) 949 lapján a követ- 

 kezőkép jellegzi: „ovario piloso, samaris pilosiusculis" ; tehát 

 a tipusos A. Heldreichii terméskéi is, többé-kevésbbé szőrösödők. 



