BRASSÓ VIDÉKÉNEK É8 A RÉTYl NYÍR C\PERACEA-I 185 



V. Isolepsis R. B r. 



* I. setacea (L.) R. Br. Baumgarten [En. III. 323] említi, 

 de termőhelyét nem közli, S i m o n k a i [Ei-d. 542.] szerint Baum- 

 garten herbáriumában nincs meg. Schur [Ö. B. Z. VIII. 281.] 

 Prázsmár mellől közli, F r o u i u s (Flóra v. Schassburg, p. 67) pedig 

 Segesvár mellől. Simonkai e közléseket téveseknek mondja. 



Magam a következő három helyen gyűjtöttem : 



1 . Tömös-szoros ! Derestyétől Felsö-Tömösig, mindig a Tömös 

 kavicsos-homokos partján vagy nedves árterületén. Elég gyakori. Itt 

 1903-ban bukkantam reá először. A rá következő két esztendőben is 

 gyűjtöttem belőle. 



2. Szászhermányi láp „Aue" részében ! a sekély vizerecskék 

 apró kavicsában. Gyéren (1905). 



ó. Réty ! A Feketeügy homokos partján, gyéren (1907). 



Júl. végétől okt. elejéig. 



Az /. setacea különben hazánk ritkább növényei közé tartozik. 

 Tudomásom szerint, erdélyi előfordulásán kívül még a következő 

 helyekről ismerjük : Budapest környéke (Sadler, Hazsl. !), Pozsony 

 mellett (Endl., Lumn., Kit. !, Hazsl. !) Mosony (Wierzb.), 

 Sopron környéke (Wallner), Ercsi láp (Tauscher !), Hámor, a 

 Gyöngyös vize mellett Vasmegyében (F r e h, P i e r s !), Fehérpatak 

 (Gayer), Simonkai újabban nem találta Vasmegyében (M. B. L. III. 

 1904. pag. 250), de Waisbecker Kőszegen a Gyöngyös patak 

 mentén reátalált (M. B. L. V. 1906. pag. 227). Horvátország lombos 

 erdeiben, mocsaras réteken és mocsarakban (Schlosser !) Közölték 

 a Balaton mellékéről is, de B o r b á s nem találta. 



VI. Schoenoplectus Rchb. 



* Sch. supinus (L.) Pali a. Baumgarten (En. III. 324.) 

 termőhely megnevezése nélkül említi. Herbáriumában sincs meg. — 

 Simon kai [Erd. 542] szerint Erdélyben nem terem. 



Rétyi Nyír ! kissé nyirkos, finom homokon. Gyéren. Aug. — 

 szept. elejéig. 



Sch. mucronatus (L.) Pali a. Rétyi Nyír. Némelyik tóban 

 bőven. Júl. — szept. elejéig. 



Erdélyből ez ideig csak Felső-Árpásról (Fogarasm.) ösmertük, 

 hol Simon kai fedezte fel [Erd. 542]. Hazánk egyéb részében is 

 ritkán található. Magara csak a következő előfordulásokról tudok. 

 Kit ai bel herbáriumában !: „In agris orizae in Banatu, in ripis 

 Danubii ad Posonium (fl. poson.)". Hogy a mellékelt növény e két 

 hely melyikéről való, azt legfeljebb sejthetjük, mert a vignetta nem 

 árulja el. 



A baranyamegyei Sellye, hol mocsarak partján S i m o n k a i 

 találta 1873-ban !. 



Sch. Tabernaemontaní (Gmel) Pali a. Prázsmír ! vizenyős 

 réten. Jún — júl. 



