BRASSÓ VIDÉKÉNEK ÉS A RÉTYI NYÍR CYPERACEA-1 187 



C. curvula A 1 1. Királykö, Bucsecs. [S c h u r. En. 698.] A Bucsecs 

 tetöjén csak 3 — 7 cm. magasságot ér el: forma, pygmaea Haller. 

 Elég bőven. 



f C. stenophylla W a h 1 b g. Brassó : Salamonszikla. [S c h u r 

 En. 698.] 



f C. foetida Ali. Brassó mellett, mészköhavasok forrásos helyein. 

 [Schur. En 699.] Hornung találta, Schur nem akadt reá. 



C. disticka Huds. Brassó. [Baurag, En. III. 287. és Schur. 

 En. 699. V. infermedia Rchb.] A Függökövi úton, honnan Römer 

 közli, [Römer CF. 65], nem terem. Kérdésemre Römer azt a fel- 

 világosítást adta, hogy itt a C. nemorosa Lumn.-röl van szó. 



A Rét>i Nyír némely ingoványán ! Júl. — aug. 



C vulpina L. Brassó : Fortyogó mocsár ! Csigahegy kis tócsái- 

 ban ! A szászhermányi lápon ! A Rétyi Nyírben gyéren ! Máj. — júl. 



G. divulsa Good. Brassó. [Baumg. III. 290.] Brassóban és 

 vidékén sok helyütt terem. Például a Füg.;ökövi úton ! Előfordul Bot- 

 falu mellett ! a szászhermányi lápon ! Rétyi Nyír ! 



C. Pairaei F. Schultz. Brassóban a Függőkővi út mentén ! 

 Rakodó völgy ! Ascherson-Graebner Synopsisát zsinórmértékül 

 véve, az említett helyekről származó példányok a C. Pairaei F. Schultz 

 és a C. Leersii F, Schultz között foglalnak helyet. 



Ligulája rövid háromszögű, harántul szélesebb, mint magas, 

 széle ép és fehér. A legalsó füzér egyszerű. A termés tömlője tojás- 

 dad, alul is vékonyhéjú, itt erezett. Termése lapos, legömbölyödötten 

 négyszögű. Mindezen jellemvonások a C. Pairaei-re vallanak. 



A tömlő hossza 5 mm., ebből 1 mm. a csőrre esik. A termés 

 halvány sárgásbarna. (Hossza: 2"75 mm.; szélessége: 1"75 — 2 mm.) 

 A tömlőt majdnem teljesen kitölti. Ezen jellemvonások pedig a Leersii 

 mellett szólnak. 



Ha pedig F. Schultz leírásához tartjuk magunkat (Étude sur 

 quelques Carex. Haguenau. 1868. 9 old.) akkor inkább a Pairaei- 

 vel fogjuk növényeinket összeegyeztethetni. A levelek szélességében 

 mégis eltér a Pairaei-től, mert míg ennek levele keskeny, alig 2 mm. 

 széles, addig a brassói példák levele 2*5 — 3 mm. széles. 



Valószínűnek tartom, hogy a következő adatok is ezen Carexre 

 vonatkoznak. Brassó [Schur. En. 703. V. virens Rchb.] [Römer. 

 C. F. 65.. C. nemorosa L u m n. pro p.] Keresztényhavas erdeiben 

 [Römer Sch. 33, C. nemorosa Lumn. pr. p.] Máj. — jún. 



C. muricata L. Brassóban, a Fortyogó vidékén ! a Papkútjánál ! 

 irtott erdőkben ! Bár az előbbihez hasonló, tojásdad-lándzsás ligu- 

 láján könnyen felismerhető. R ö m e r-nek az előbbi fajnál idézett adafíii 

 részben a C. muricatá-ra. is illenek. Máj. — jún. 



* C. díandra Schrk. Rétyi Nyír ! Bemohosodott ingoványos 

 tavakban a C. lasiocarpa Ehrh-val vegyesen, de ennél gyérebben. 

 Megnő majdnem 1 m. magasra. S i m o n k a i [Erd. 546] Erdélyben 

 való előfordulását kétesnek tartja. 



* C. paniculata L. „Garcsin völgye, s innen fel a Kőhavas 

 oldalának laposain". [Simk. Erd. 546.). 



