NÖVÉNYTANI REPERTÓRIUM 197 



Vén tiszafa. — Erdészeti Lapok. XLVII. évf. 1908., 834. old. 



Szabó Zoltán dr. : Erdély növényeinek meghatározásáról. — Ter- 

 mészettudományi Közlöny. XL. köt. 1908., 390. old. 



Szurák János: Adatok Északmagyarország mohaflórájához (6 áb- 

 rával.) Doctori értekezés. — Növénytani Közlemények. VII. köt. 1908., 

 87—115. old. 



Thaisz Lajos: Adatok Abauj-Torna vármegye flórájához. — 

 Növénytani Közlemények. VU. köt. 1908., 131—132. old. 



Tőkés Lajos: Levélkulcs a fák és cserjék 335 fajának megis- 

 meréséhez. Nagykanizsa, 1908. Ifj. Wajdits József könyvnyomdája. 72 old. 8". 



Tuzson János dr. : A növényvilág fejlődéstörténete. Hat előadás. 

 Budapest, 1907. A népszerű főiskolai tanfolyam kiadványa. 10 old. 8°. — 

 Népszerű főiskolai tanfolyam 1906/7. II. sorozat. 



Növényfajok keletkezése a természetben (11 rajzzal). — Ter- 

 mészettudományi Közlöny. XL. köt. 1908., 337 — 357. old. 



Wagner János: Magyarország gyomnövényei. Kiadja Darányi 



Ignácz. írta és a színes táblákat festette 12 táblán 51 



szines és 210 szövegközti képpel. Budapest, 1908. Pallas részvénytársaság. 

 384 old. 8". — A m. kir. földmivelésügyi minister kiadványa. 8. szám. 



Woloszczak, Dr. Eustach: Wo liegt die Kaschau— Eperjeser 

 Bruchlinie? Hol fekszik a kassá — eperjesi törésvonal? — Magyar Botanika 

 Lapok. Vn. évf. 1908., 110—113. old. 



Zahn, Kari Hermann: Beitrage zur Kenntnis der Hieracien 

 Ungarns und der Balkanlander. Adatok Magyarország és a Balkánfélsziget 

 Hieraciumjainak ismeretéhez. III. — Magyar Botanikai Lapok. VII. é^'f. 

 1908., 113—124. 



Zemplén Géza dr. :A növények nitrogént áthasonlító szerveiről. — 

 Erdészeti Lapok. XLVH. évf. 1908., 650—663. old. 



b ; Külföldi irodalom : 



B é g u i n t A. : Gypsophlla Visianii Bég., n. sp., ex Dalmatia. — 

 Fedde, Repertórium. Vol. V. 1908., p. 36. 



Janczewski Edouard de: Monographie des Groseilliers. Ribes L. 

 Avec. 202 figures dans le texte. — Mémoires de la Sociéte de Physique et 

 d'Histoire Naturelle de Genéve. VoL XXXV. 1907., pag. 199—517. 



Szerző szerint hazánkban előfordulnak a következő fajok és fajták : 

 Ribes multiflorium K i t. Horvátország, Dalmáczia), R. petracum W u 1 f. és 

 R. carpathicum Kit. Magas-Tátra, Kárpátok), E. nigrumL.,R. Grossulariah. 

 és formái: a. vulgare, ^. uva crispa, R. alpinum L. 



Sagorski E. : Die Formen der Artemisia salina W. am Soolgraben 

 bei Ai-tem nebst einigen ungarischen Formen. — Mitteilungen d. Thüring. 

 Botan. Vereins. N. F. XXIH. Heft, 1908. Seite 61-90. 



Schiffner, Dr. Victor: Untersuchungen über die Marchantiaceen- 

 Gattung Bucegia. Mit 24 Abbildungen. — Beihefte zum Botanischen Central- 

 blatt. Bd. XXm. 1908. 2 Abt., Seite 273—290. 



A Bucegia romanica magyarföldi előfordulása a Magas-Tátra : 

 késmárki zöldtó- völgy (leg. Györífy J.) és a kéktó fölött (leg. Györffy J.). 



