SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK 199^ 



vagyis csupán kultivált fajt és fajváltozatot eddig csupán 26-ot észlelt és 

 gyűjtött. (_Lapunkban megjelenik.) 



4. Mágocsy-Dietz Sándor bemutatja a Pistacia Terebinthus 

 L, ágán alakult boszorkánysepröt, melyet Tuzson János gyűjtött 

 Fiume vidékén. Solereder munkájában, melyben a fás növényeken észlelt 

 boszorkánysepröket sorolja fel, a Fistacia-ról nem emlékezik meg. 



Ezután bemutatja a sajátságos termetű Streptocarpus Wendlandii 

 Hőst. és a Monophyllaea Horsfieldii R. Br. üvegházi növényeket az egye- 

 tem növénykertjéből. Mindkettő a Gesneria-félék családjába tartozik. E csa- 

 ládnak több oly génusza van, melyek néhány faja csak egyetlen, a szik- 

 levélből alakult lomblevelet visel. A virágzat, a bemutatott fajok sziklevele, 

 illetőleg lomblevele fölött fejlődött ki. Hielscher és saját megfigyelései 

 alapján, különösen a Streptocarpus fejlődését ismerteti. Hogy a lomblevél- 

 nek sziklevélre valló jelleme ivan, azt egy^ oly kétlevelű egyed bemuta- 

 tásával támogatja, mely ugyanazon anyanövény magvából fejlődött, mint 

 az egylevelü. A G o e b e 1-féle korreláczio igazolására szolgál, hogy a kifejlő- 

 dött két szikiével távolról sem éri el azt a nagyságot, a melyet a kialakult 

 egyetlen szikiével elért. 



5. A szakosztályi ügyek során elnök jelenti, hogy Filárszky 

 Nándor múz. osztályigazgató úrtól levelet kapott, melynek tárgyalását 

 azonban a szerkesztő-bizottság, tekintettel az ügy fontosságára és az idő 

 rövidségére, egy későbbi ülésre halasztotta. 



Az 1908. évi okt. hó 14-én tartott 140-ik ülésnek jegyzökönyve. 



Elnök : Klein Gyula. Jegyző : M o e s z Gusztáv. 



1. D b y Géza : „A sóskasavas sók szerepe a csírázásnál" czímtí 

 dolgozatát Augusztin Béla terjeszti elő. Munkájában azon kérdéssel 

 foglalkozik, vájjon változik-e az oxalattartalom a czukorrépa magjának csirá- 

 zásása közben és főként, oldódik-e a kalciumoxalát? Vizsgálataiból kitűnt,^ 

 hogy a czukorrépa gomolyában a szabad sóskasavnak nyoma sincs, az 

 alkalioxalátok mennyisége pedig 0'3 és l'67o között, a kalciumoxaláté 8 

 és l'S'/o között váltakozik. Kísérleteinek eredménye, hogy mig a kalcium- 

 oxalát mennyisége csírázás közben nem változott, addig az alkalioxalát, 

 melyet az áztató viz ki nem oldott, csaknem teljesen eltűnt, a csirákban 

 pedig egyáltalán nincs oxalát. Mindez arra mutat, hogy a répamag csírá- 

 zásakor kalciumoxalátja érintetlenül marad, vízben oldható sóskasavas sóit 

 azonban tartaléktápanyagul használja. 



Mágocsy-Dietz Sándor úgy látja, hogy szerző a fősúlyt nem a 

 kalciumoxalátra, hanem a kaliumoxalátra fekteti, de azért helyesen követ- 

 keztet, hogy a kaUumoxalát mint tartaléktápanyag szerepel. A kalciumoxalát 

 szétmállása nem táplálkozási, hanem bomlási folyamat : hatása inkább mér- 

 gező, mint tápláló. 



2. Mágocsy-Dietz Sándor : Hazslinszky Frigyes hagyaté- 

 kából első közlemény gyanánt közrebocsátja az „Adatok Horvátország és 

 Fiume zuzmó- és mohaflórájához" czimű táblázatos munkát. Hazslinszky 

 kétszer járt Horvátországban és Fiúméban. Első útjának eredményei elvesz- 



