214 



TUZ80N J. 



Gallia: Gedre (alp. Pyrenaeis, 1600 m.), 1. H. Bordere, 

 Hb. Sgfr. 492, 2. Bordéré: m. Cournilie (alp. Pyrenaeis, 2000 m.), 

 H. Bordere; Caryol pr. Espalion (Aveyron), H. Cos te, Hb. Sgfr. 

 46. f . : St. Jean-du-Bruel (m. Cebenniíi, Aveyron), H. Coste, Hb. 

 Sgfr. 959. 



Helveiia: Mayens de Sión (Valais. 1350 m.), F. 0. Wolf; 

 Salvan (Valais), R. M ásson. 



A mint a synonymok is jelzik, vitás növényalak. Mint a var. 

 {/racüis-t formákra, úgy ezt a formát talán több subformára lehetne osztani, 

 de csakis behatóbb és az illető előfordulási helyeken tett vizsgálatok 

 alapján. Wolf legutóbb (minden kapcsolat fenntartása nélkül) két 

 részre bontotta : var. subalpina-ra. és f. vülosa-ra. Az előbbinek jogosult- 

 ságát a P. grandiflora Heuff. alakkal szemben indokolja és ez két- 

 ségtelen is ; a var. villosa Lee. et L a m o 1 1 e-tól azonban csak az 

 utóbbinak tömöttebb szörözete és apróbb termete révén választja el, 

 a mi nem állhat meg, mert a Pyrenaeusok és a délkeleti franczia 

 hegységek magasabb helyeiről származó apróbb alakok (var. suhalpina 

 Wolf) szőrözet tekintetében éppen oly változatosak, mint a Spanyol- 

 országból Siegfried-től kiadott var. villosa-^. Viszont ezektől a 

 Siegf r i e d - féle 49. sz. lap példányai sem különböztethetők meg 

 (utóbbiakat Wolf ugyanis var. suhalpina-wdik tartja). 



A Wolf var. s u b a 1 p i n a-ja különben is minden valószínűség 

 szerint nagyon heterogén alakcsoportokat tartalmaz. Ha a spanyol- 

 országi és délfrancziaországi ama alpesi alakok, a melyeket Wolf 

 az ö suhalpina- ]k\ioz soroz, melyeket aReverchon, Gandoger, 

 Bordere s mások gyűjtéseiből ismerek, egyáltalán önállóak volnának, 

 lígy mint subformák kétségkívül a fenti f. pyrenaeica alá volnának 

 sorozandók. Emellett, azonban úgy hiszem, hogy az Alpok és Kelet- 

 szibéria „subalpina" alakjai (ha önállóak volnának), morfológiailag is 

 felismerhetően, más és más leszármazásnak és nem tartoznak sem a 

 var. villosa alá, sem egymás kötelékébe. 



var. 3. Benitzkyi (Friv.) m. 



Caules 6 — Ső cm. alti, petnla sepalis multo.usque duplo longiora. 



Subvar. 1. grandiflora (Heuff.) m. Pilis mediocriter dense 

 obtecta. 



f. 1. banatica (Th. AVolf) m. var. hanatica Th. Wolf, 

 Monogr. d. Gatt. Potentilla, 1908, 128. P. rup. var. grandiflora 

 Heuff.i Verh. zool.-bot. Ges. 1858, 101. 



Pilis rigidis^ stiberectis : foliolis plus minus ovalibus, usque 

 -SVg — 3 cm. longis. 



Hungária m,erid. : m. Strazsucz pr. Mehadia, 1. Heuff el, 

 2. Simonkai. 



f. 2. rumelica m. P. Benitzkyi Friv. Flóra IX, 1836, 437. 

 P. Bömeri Friv. in herb. 



' A Heuff el eme elnevezését Wolf jogtalanul vetette el, mert 

 hogy Heuff el ezt a növényt értette, az a diagnosisból és az előfordulás 

 megadásából minden kétséget kizárólag bizonyos. 



