238 SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK 



SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



Az 1908. éri november hó 11-én tartott 141-ik ülésnek jegyzökönyre. 



Elnök : Klein Gyula. Jegyző :Moesz Gusztáv. 



1. Augusztin Béla: A fenyőgyantatermelés Magyarországon 

 czímű előadásában felhívja a szakosztály figyelmét azon körülményre, hogy 

 hazánkba a fenyögyantát és annak termékeit évenkint több mint két millió 

 korona értékben hozzák be. Leginkább Francziaországból, Észak-Ameriká- 

 ból, Oroszországból, továbbá Ausztriából és Németországból. Főképpen a 

 Pwws-félék szolgáltatják a gyantát. Nem volna-e lehetséges ezen czikket 

 nálunk is előállítani? A Pinus süvestris nálunk körülbelül 300,000 holdnyi 

 területen fordul elő, de eredményesen gyantát termelni csak Vas megyében 

 volna lehetséges, hol több mint 100,000 holdon van erdei fenyő. Leg- 

 gyakoribb fenyőnk a lúczfenyő, mely nálunk kb. 2 millió kat. holdat 

 foglal el. Azt állítják, hogy e f a a külföldön kevés gyantát szolgáltat. 

 Előadó vizsgálatai hazánkra nézve más eredményeket mutatnak. A Gyalui 

 havasokban Albák és Vidra környékén a lúczfenyő gyantáját kb. 15 cm. 

 hosszú és 3 — 4 cm. széles fenyökéregtokokban hozzák forgalomba. A 

 Bihari hegységből szintén kapott mintegy 10 kilogramnyi mennyiséget. 

 E gyanták minősége jó, bár terpentinolaj tartalmuk a czélszerütlen gyűjtés 

 következtében kevés. Fogaras vármegyében néha úgy nyerik, hogy az el- 

 halófélben levő fenyőfa törzsét megpörkölik. Máramaros megyében meg- 

 kísérelték a franczia gyantázási módszert és a lúczfenyőnél meglepően jó 

 eredményt értek el. Kívánatos volna, ha ezen iparág nálunk is meghonosodna, 

 mert éppen azon lakosságot juttatná keresethez, mely a legszegényebb. 

 A gyűjtésnek csak egy akadálya van, hogy nálunk az erdőt túlságosan 

 őrzik a vadászat miatt. Pedig ha az erdőt gyantázás czéljából bérbeadnák, 

 a tízszeresét is jövedelmezné a vadászbérlet összegének A népet ki kellene 

 oktatni a helyes gyantázási eljárásra és csak a fák kivágása előtt 10 - 12 

 évvel kellene a gyantázást megengedni, euyrészt mert ekkor a fa értékét 

 már nem csökkenti, másrészt mert ekkor legbővebb a gyantafolyás. 



Hathalmi Gabnay Ferencz: Igaz, hogy az erdőtörvény 

 szigorú, de meg kell gondolnunk, hogy e törvény életbeléptetése előtt az 

 erdő a Csáki szalmája volt. Sehol annyi visszaélés nem történt az erdő ki- 

 használása körül és sehol annyi kipusztult erdőség, mint éppen nálunk. 

 Igaz az is, hogy a vadászat jövedelme igen csekély az erdészet jövedelmé- 

 hez képest. Hogy a gyantázás gyengíti a fát, az bizonyos, és erre vonatkozólag 

 példákat hoz fel, de bizonyos korlátok közt meg kell engedni. A kihasználás 

 előtt 10 — 15 évvel megkezdett gyantázás nem árt a fa értékének. 



Simonkai Lajos felhívja a szakosztály figyelmét azon tapaszta- 

 lására, hogy a lúczfenyő nem termel mindenütt egyformán sok gyantát. 

 így a Biharhegység nyugati részén alig van gyanta, míg Vidra és Szkesrisora 

 felé a gyantaképződés igen erős. Czélszerü volna azért a gyantatermelés szá- 

 mára egyes területeket kihasítani, hol a termelés gazdaságosabbnak ígérkezik. 



Augusztin Béla örvend S i m o n k a i L. felszólalásának, mert 

 ezzel megerősítést nyer az ő sejtése, hogy a gyantatermelés nem minden 

 vidéken egyforma. 



Hathalmi Gabnay Ferencz kifejti, hogy a gyantakópzödég 



