ADATOK AZ UJABBKORI MAGY. BOT. TÖRTÉNETÉHEZ 3 



értették meg, terveinek kivitelét tunya nemtörődömség aka- 

 dályozta meg, áldozatkészsége érdemtelenekre pazarolódott el. 



Cserey Farkas- nak a magyar botanika érdekében 

 kifejtett munkássága három részre oszlik. Az első a maga 

 idejeben párját ritkító krasznai botanikus-kert szervezését öleli 

 fel; a második abban a propagandamunkában áll, melyet 

 Magyarország különböző városaiban felállítandó botanikus- 

 kertek ügyében fejtett ki; a harmadik pedig, sajnos, kézirat- 

 ban maradt irodalmi munkásságát foglalja magában. 



Kra.^znai kénjéről részletes adatok nem maradtak ugyan 

 fenn, de az a szeretet és buzgalom, mellyel tökéletesítése 

 körül fáradozott, a legszebbet engedik sejtetni. „Bejártam a 

 kertet — irja Kazinczy 1 — és álmélkodtam gazdagságain, 

 nem mint értő, hanem miat mindannak, ami szemét gyönyör- 

 ködteti, kedvelője." A szabad égi, meleg- és hidegházi fajok 

 száma több ezerre rúghatott, mire abból az élénk összekötte- 

 tésből is következtethetünk, melyet Cserey a külfölddel fenn- 

 tartott. Így sűrű levelezésben és cserében állott Willdenow- 

 val, kire, mint hathatós segítőre, többször hivatkozik. Prágá- 

 ból gróf Canal-tól és Nowodworski-tól kap növényeket 

 cserebe erdélyi fajokért és ércekórt ; Parisban Reg n ault-tal, 

 a Journ. univ. d. se. medic. igazgatójával áll összeköttetésben. 

 Fa- és virágkereskedők Bécsből, Uhuból, Regensburgból, 

 Drezdából küldenek neki csemetéket ós magvakat. Növény- 

 anyagának gyarapítására minden alkalmat felhasznál. Nápoly- 

 ból tiszt bajtársai látják el magvakkal, braziliai növényekhez 

 pedig valószínűleg családi összeköttetései útján Prinz Max 

 v. Neuwied révén jut. A Xeranthenium bracteatum 

 Josephine császárné malmaisoni kertjéből származik. Bota- 

 nikus-kertjének gazdagságát bizonyítja, hogy évente százával 

 küldi a növényfajokat Kolozsvárra, Debrecenbe, Sárospatakra 

 az ott felállítandó kertek részére. 



Cserey Farkas becsvágyát és különösen tudományos 

 ós mély hazafiúi érzését egyáltalában nem elégítette ki saját, 

 a nemzet többsége számára mégis csak nehezen hozzáférhető 

 kertje. A botanikát, a növények ismeretét a nemzet közkin- 

 csévé akarja tenni. E célból inditja meg azt a lelkes, de egy 

 ember erejét messze túlhaladó propagandát, melynek távoli, 

 végső eredményekép ott lebeg lelki szemei előtt minden 

 nagyobb magyar városnak jól ápolt botanikus-kertje. Leveleket 

 ir, hírlapokban helyez el cikkeket, a hatóságokat felterjesz- 

 téseivel árasztja el, sőt attól sem riad vissza, hogy az ügy 

 érdekében őfelségétől kérjen kihallgatást. Két kézzel szórná 

 kertjének kincseit, ha kortársai lelkén át tudná törni a közöm- 

 bösségnek azt a jégpáncélját, melyről minden jó igyekezete 

 visszapattant. Szegény jó Cserey erején felülire vállalkozott, 



1 Erd. utazása, p. 167. 



