ADATOK AZ UJABBKOR! MAGY. BOT. TÖRTÉNETÉHEZ 5 



intézett ugyanebből az időből származó leveléből láthatjuk, 

 hogy Kazinczy-nak magának is kevés reménye lehetett a 

 Sárospatakon és Debrecenben uralkodó állapotok miatt a ter- 

 vek kiviteléhez, mert „nehezen s rosszul megyén ott a dolog". 

 Kazinczy kétkedésével szemben Cserey naiv lelkesedéssel 

 hisz a nemes cél minden közönyt megtörő erejében és lázas 

 buzgalommal állitja össze az elküldendő magvak, csemeték, 

 melegházi növények és exoticus fák gyűjteményét és el is 

 juttatja mind Sárospatakra, mind Debrecenbe. A következő 

 években új küldeményeket indit útnak ; még 1810-ben is küld 

 melegházi növényeket, noha még semmi értesítést sem kapott, 

 hogy az eddigiekkel mi törtónt és hogy általában milyen 

 állapotban van ott a botanikus-kertek ügye. „Keserves dolog, 

 — irja ekkor Kazinczy-nak — hogy nálunk semmi jó sem 

 akar előre haladni." Az eredménytelenség láttára végső segit- 

 ségképen az egyházkerületi főgondnokhoz, gróf Teleki 

 László-hoz fordul, kérve őt, vesse latba befolyását ós pró- 

 bálja a debreceniek hideg közönyét megtörni. 



A kollégiumi botanikus-kertek tervéről lassanként Cserey 

 is kénvtelen fájó szívvel lemondani, de a harcot nem adja 

 fél. Újra felveti a Kolozsvárt létesítendő erdélyi nemzeti 

 botanikus kert tervét. Ebben az ügyben már 1805-ben felter- 

 jesztéssel fordul az erdélyi guberniumhoz, „de az nem oly 

 lélektül elevenitteték, mely az igazi köz hasznot nyomósán 

 előmozdítani igyekeznék". 1814-ben megújított ajánlatát egye- 

 nesen őfelségéhez szándékozik benyújtani azzal az Ígérettel, 

 hogy holta után egész kerti gyűjteményét erre a „hazai 

 institutumra hagyja oly feltétel alatt, hogy az minden vallás- 

 béli tekintet nélkül a hazáé legyen". 



Megtette-e ezt a lépést Cserey, nem tudom ; legalább 

 is eredményét nem látjuk. 



1815. után Cserey maga is lemond arról, hogy terveit 

 valaha is megvalósíthassa. Látja, hogy minden igyekezete 

 hajótörést szenved a hihetetlen közönyön. Az is valószínű, 

 hogy költséges tudományos szenvedélyei ós a nélkülözőkkel 

 szemben tanúsított áldozatkészsége 1 anyagi zavarokat okozott. 

 A 20-as évek vége felé Bécsben találjuk, honnan keservesen 

 panaszkodik Kazinczy-nak, hogy birtokára még pár 1000 

 forintos kölcsönt sem tud szerezni. A gondok felemésztik 

 agilitását; ettől az időtől kezdve nem hallunk többet magas- 

 röptű terveiről. 



Cserey Farkas irodalmi munkásságának termékei, 

 két szépirodalmi jellegű művet nem tekintve, kéziratban 

 maradtak. Lajstromuk saját felsorolása szerint a következő : 



1 L. Kó'váry L. : Erdély nevezetesebb csabaijai. 62 1. : „Az 1817-i 

 éhségkor a népnek ezrekre vásárolt gabonát, mit köztük kiosztatott, 

 amellett három évi tizedet s 2200 napszámot elengedett ..." 



