MISCELLANEA BRYOLOGICA HUNGABICA 9 



igen szép nagy gyepekben található. 1918. jun. közepén a 

 Várhegyen újból gyűjtve e mohát, több tokon már ott hely- 

 ben megállapítottam a Cladosporium jelenlétét. Egyik-másik 

 tok tényleg erősen volt fertőzve (1. 11 — 12. rajz). 



7. Bryum pallescens, Schleich. inficiált tokját gyűj- 

 töttem a Magas-Tátra alján a Lersch-villa közelében egy kis 

 ér partján 1920. VIII. 3-án. A toknak különösen peristomiu- 

 mán vertek ki a Cladosporium herbarum conidium tartói 

 prém-ként szegélyezve azt (1. 13. rajz). 



A Cladosporium herbarum, Dr Moesz Gusztáv 

 barátom ujj mutatása nyomán látom, 1 hogy a Virágosokon 

 szerfelett közönséges. 



n. 



Saelania caesia (Vili.) Lindb. 2 in valle Mlynica Tatrae 



Magnae. 



1920. VIII. 8-án a Magas-Tátrában a Sátán csúcsáról a 

 Mlynica völgyi Skok-tóhoz leereszkedőben egy vad. hideg 

 szakadókban, vizes gránitlap mellett sziklarepedésben 2000 m. 

 magasságban, a „manilla" gyűrűbe szedése közben pillantot- 

 tam meg e moha első kis párnáját. Ugyan Grosz Alfréd 

 alpinista barátommal együtt sietős utunk volt, mégsem moz- 

 dultam e szakadék falából addig, amig a Bryophyta regni 

 Hungáriáé exsiccata részére be nem gyűjtöttem kellő pél- 

 dányszámban. 



E moha hazánkból eddigelé a következő pontokról isme- 

 retes : 1. Délkeleti fenföld több pontja, 2. Vág völgye (Vág- 

 ujhelv, N. Podhrágy vidéke), 3. Eperjes vidéke. Az Alföld 

 széléről Simon kai közölte 3 ugyan, de példája rosszul hatá- 

 rozott. 4 Legfeltűnőbb előfordulása a Balaton mellett 5 van. 



A Magas-Tátra flórájából Wahlenberg közli, 6 de ő 

 is éppen csak a Nagytarpatak- völgy felé gyűjtötte. Utána és 

 azóta senki sem. A közismeretes auctorok (Hazslinszky, 

 Limpricht) is csupán Wahlenberg adatára hivatkoz- 

 nak. Nem gyűjtötte a Tátrában e mohát a kiváló lengyel 



1 Dr. G. Lindán in Rabh.'s Krypt. FI. II. Anfl. VIII. Abt. I. 

 Halfte, 1907. : 802. 



2 syn. S. glaucescens (Hed w.) Broth. 



3 Simonkai in Aradvármegye és Aradváros növényvilága. 

 Arad 1893 : no 1863. 



4 Simonkai „Leptotrichum glaucescens" (in Herbario Musei 

 Nat. Huns:., Budapestinil — sze (Soborsin. Kálvária-hegy 872. Jul. 22.) 

 = Ditrichitm tortile (S c b r a d) H a m p e. 



5 Tapolca felett a Szentgyörgy-hegyen c. 300 m. leg. Dr. D e g e n 

 (Flóra Hung exs. Cent. II. no 128). Első felfedező: Július Baum- 

 gartner (Dr. Degen szóbeli közlése). 



6 G. Wahlenberg: Flóra Carpatorum principalium Göttingae 

 1814 : 342 no 1110. 



