ADATOK A SZALMA VIRÁGOK SZÖVETTANÁHOZ y-j 



meggyőződni. Ugyanis a belső szerkezet eltérő volta idézi elő 

 a sklerenchyma rostok rugalmasságának különbségét. A rugal- 

 masság különbözőségét pedig igen könnyen meg lehet állapí- 

 tani az interferentia szinek segítségével. Ismeretes tény, hogy 

 a testek rugalmassága és interferentia erőssége és szine között 

 egyszerű összefüggés van. A rugalmas testekből kilépő fény- 

 sugarak különböző hullámhosszúak, ennek következtében 

 beáll a szinek és az interferentia erősségének különbözősége. 

 Amennyivel rugalmasabb valamely test, annál magasabb az 

 interferentia szine. A C. acaulis pikkelylevelének külső skle- 

 renchyma rostjai magasabb interferentia színűek, mint a belsők, 

 tehát rugalmasságuk is nagyobb. Az eltérő rugalmasság okozza 

 a rostok vizfelvevő képességének eltérő voltát. Ez pedig elő- 

 idézi a hygroskópos mozgást. 



A végzett vizsgálatok menete. 



A Carlina és Xeranthemum nem fészekpikkelyein 

 ezideig végzett vizsgálatok nem adják meg a szalmásodás 

 okát ; továbbá a hygroskópos mozgás magyarázatában az 

 egyes szerzők között néminemű eltérés mutatkozik. Emiatt 

 szükséges a fent jelzett fészekpikkelylevelek újabb szövettani 

 vizsgálata, egyrészt a szalmásodás okának megállapítása, más- 

 részt a hygroskópos mozgás magyarázása közben felmerülő 

 kételyek eloszlatása céljából. 



A Compositae család Cynareae-Carlininae subtribusába 

 tartozó Carlina nemből a C. acaulis L. és C. vulgáris L., a 

 Xeranthemum nemből a X. annuum L. és a X. cylindra- 

 ceum Sibth. et Sm. fészekpikkelyeit vizsgáltam. A vizsgá- 

 lati anyag egyrószót a budapesti tudományegyetemi növény- 

 kertből kaptam, más részét magam gyűjtöttem. A vizsgálato- 

 kat részben alkoholos, részben száraz anyagon végeztem. 

 A szükséges reactiókat (cellulose, faanyag, calciumoxalat stb. 

 kimutatása) a 1 alatt felsorolt munkák utasitásai szerint végez- 

 tem, a reagenseket Behrens 2 könyve nyomán készitettem. 



A vizsgált növények fószekpikkelyei szárazak, fényes 

 felületűek, szalmaszerűek, amiért is ezeket és az ezekhez 

 hasonló levelű növényeket „szalmavirágok"-nak szokás nevezni. 

 A fészekpikkelyek spirálisan helyezkednek el a fészek körül. 

 A Xeranthemum nem külső pikkelylevelei kisebbek, a belsők 

 nagyobbak, sugárzók ; a Carlina nem belső pikkelylevelei 

 szintén sugárzók, mig a külsők fokozatos átmenetet tüntet- 

 nek fel a lomblevelekhez. 



1 Dr. E. Strassburger: Das Botanische Praktikum. IV. kiadás, 

 1902. — Dr. A. Zimmermann: Die botanische Mikroteelmik. 1892. 

 — Enzyklopedie der Mikroskopischen Teclmik. II. Bd. 



2 W. Behrens: Tabellen zum gebranch bei Mikroskopischen 

 Arbeiten. IV. kiadás, 1908. 



Botanikai Közlemények. 1— C. füzet. o 



