40 SZÁLAT E. 



rnanganát reactió, amelytől halvány rózsaszínűek lettek a 

 sejtfalak. 



A Ccii'lina leveleinek csúcsától az alap felé haladva a 

 mesophyllumban csakhamar elkülönül a sklerenchyma a 

 parenchymától. Az előbbi leírását már közöltem, az utóbbi a 

 levelek azon részében, ahol a sklerenchyma nem fejlődött ki, 

 kis mértékben 'fásodott falú, a sklerenchyma alatt pedig 

 vékonyfalú, tág lumenű sejtekből áll, amelyek között sok a 

 sejtközti járat. A sejtek fala az utóbbi helyen cellulose ; az 

 általában használatos cellulose reagenstől, a chlorzinkjódtól 

 égszinkék lett. Méretei a következők : a C. acaulis sejtjeinek 

 h = 200 jli, m = 26 jli, sz = 27 jli ; a C. vulgáris sejtjeinek 

 h = 263 jli, m = 17 fi, sz = 17 fi. Az edény-nyalábok köze- 

 lében a parenchymatikus sejtek calciumoxalat oszlopokat, 

 helyenként raphidokból álló kévéket tartalmaznak. Méreteik 

 a C. acaulisé 21 p h., 1 fi vastag, a C. vulgárisé 15 fi h., 

 2 fi vastag. 



A Xeranthemum mesophylluma a levél kétharmad- 

 részében csak parenchymatikus sejtekből áll, amelyek fala 

 gyengén fásodott, amennyiben a manganat reactióval halvány- 

 rózsa szineződést, chlorzinkjóddal zöldeskék szineződést adott. 

 A levelek felső részében, ott, ahol még nem különült el a 

 sklerenchyma a parenchymától, a sejtek orsóalakúak, meg- 

 nyúltak, két végükön kihegyesedők, spirálisan megvastago- 

 dottak. A spirálisok nagyobb számban jelennek meg, egy- 

 mást gyakran keresztezik. Hosszmetszetben, felületi nézetben 

 csikóknak látszanak, keresztmetszetben apró, a sejt lumenébe 

 álló fogacskák alakjában mutatkoznak. A levél alsó részében, 

 ahol már elkülönült a sklerenchyma a parenchymától, az 

 alapszövet sejtjei vékonyfalúak, tágüregűek, közöttük sok a 

 sejtközti járat. A sejtek fala celluloséból áll, chlorzinkjód 

 reactióval égszinkék lett. Méretei a X. cylindraceum paren- 

 chyma sejtjeinek : h = 616 fi, m = 15 fi, sz = 12 ju ; a 

 X. annuum sejtjeinek : h = 479 fi, m = 9 ju, sz = 10 fi. 



A Xerantliemum nemnek úgy a külső, mint a belső 

 levelei, a Carlina nemnek pedig csak a külső levelei alsó 

 részükben dús chlorophyll tartalmukkal tűnnek ki. A fészek- 

 pikkelyek e része a lomblevelek felé mutat közeledést. A paren- 

 chyma a levelek e részében a lomblevelek szivacsos paren- 

 chymájára emlékeztet, annyira, hogy még a gyűjtősejtek is 

 megtalálhatók. A parenchyma az edény-nyalábok közelében 

 assimilátákat, nevezetesen keményitőt tartalmaz a vizsgált 

 fajok leveleiben. 



Az edény-nyalábok a levél szélével párhuzamos lefutá- 

 súak. A két legszélső nyaláb a levél széle felé oldalágakat 

 bocsát, amelyek fokozatosan megvókonyodnak és végül eltűn- 

 nek a levél alapszövetében ; a külső nyalábok eltűnése után 

 a mellettük levő, a levél szélétől számított második nyaláb 



