96 SZABÓ Z.: DIPSACUS SILVESTRIS TORSUS 



tagú örvös volt, jobbra és balra fedés körülbelül egyenlő mér- 

 tékben jelentkezett rajtuk. A ssárbahajtás csak az 1920. év- 

 ben következett be, amikor a csúcshajtások normális fejlődé- 

 sűek voltak és a rosularis hajtások is igen hatalmas, a csúcs- 

 hajtás magasságát megközelitő mértékben fejlődtek ki rajtuk. 

 E példányok a levélállások, elágazásmódok, apróbb rendelle- 

 nességek tanulmányozására igen gazdag anyagot szolgáltat- 

 tak, de a főtengely torsiója nem jelentkezett rajtok. Ugyan- 

 csak az 1920. évben a kert több helyén elszaporodó Dipsacés 

 silvestris példányok közül több hármas örvű volt ós egyik 

 példány, amelynek eredetét nem ismerem, a melegágyak trá- 

 gyaszegélyén kelt ki, teljes egészében kényszer-tersiós lett. 



A többi Dipsacaeae fajok közül az 1915. évben Mont- 

 pellierből származó Cephalaria alpiiia termésből keletkező 

 ötéves példány 1920. évi hajtásai felsőbb részükön valameny- 

 nyien kényszer-torsiósak voltak. 



Mindezek a körülmények arra mutatnak, hogy a kény- 

 szer-torsió hajlamosság a Dipsacaceákban általában megvan. 

 A De Vries által kitenyésztett Dipsacus silvestris torsus haj- 

 lamossága több normális generáción keresztül is megmarad. 

 E normális példányok terméseiből bő táplálék nyújtással és 

 konyhakerti gondozással, műveléssel a torsiós példányok 

 nagy mennyiségben kitenyésztlietők. 



Eszerint a Dipsacus silvestris torsus nem halt ki, bősé- 

 ges anyag szolgál még a további kisórleti-alaktani és örök- 

 léstani tanulmányokhoz, ezek terméseit a budapesti egyetemi 

 növénykert készséggel bocsátja az érdeklődő szakkertek ren- 

 delkezésére. 



(A növénytani szakosztály 1921. június 11-én tartott üléséből.) 



Husz Béla: Adatok a Magas-Tátra és a Szepesség 

 mikroszkopikus gombaflórájának ismeretéhez* 



A Magas-Tátrában, főleg a hegység alján, számos 

 mykologus járt. A helyszűke miatt nem foglalkozhatom kuta- 

 tásaik történetével és eredményeivel. A Szepesség gomba- 

 flórájának felkutatása és ismertetése körül különösen K a 1 c h- 

 brenner, Hazslinszky, (xreschik V., Bresadola, 

 Krup a I., Raciborski M., Rouppert K. ós Hollós L. 

 fejtettek ki nagyobb tevékenységet. És bár a Szepesség 

 gombászati szempontból Magyarország ismertebb vidékei közé 

 tartozik, a magasabb régiók gombaflóráját még alig ismerjük. 



A Szepességre és a Magas-Tátra déli oldalára vonatkozó 

 irodalom alapján a következőkben állitottam össze az eddig 

 közölt mikroszkopikus gombafajok áttekintését, megjegyezvén, 

 hogy a Basidiomycetes közül csak az Uredineae és Ustila- 



