KLORISZTIKAI ADATOK HEVES-VÁRMEGYÉBŐL. 5U 



404. Aniiiini tomentosum MiLL. és 



405. A. lappá L. Házak körül, gazos helyeken közönséges az egész 

 vidéken. 



40G. Carduiis nuíans L. Utak mentén, száraz hegyoldalokon : BalIa, 

 Ivád. Istenmező, Váraszó, Csehi. 



407. C. acanlhoides L. Száraz réteken, utak mentén : E. -Kövesd, Isten- 

 mező, Váraszó, Lelesz, Szt. -Erzsébet, Csehi. 



408. Carduiís crispus L. Erdők szélén : Istenmező. 



409. Onopordon acanthitim L. Gazos helyeken, árkokban : Ballá, 

 E. -Kövesd, Istenmező, Szt. -Erzsébet, Lelesz. 



410. Cirsium oleraceum (L.) SCOP. Nedves réteken, erdők szakadékai- 

 ban : Istenmező. 



411. C. canitin (L.) M. B. Réteken az egész vidéken nagyon közönséges. 



412. Cirsium lanceolaium (L ) ScoP. Mezőkön, i'itak mentén közönséges. 



413. C. eriophortim (L.) Scop. Utak mentén : Ivád, Erdő-Kövesd, Istenmező. 



414. C. pahtstre (L.) ScoP. Nedves helyeken : Istenmező. 



415. C. rákosdense SiMK. [C. paliistre (L.) ScoP. X C. horriditni 

 (WiMM. et Grab.)] Ezt az érdekes fajvegyüléket a Darabkútja hegy (Isten- 

 mező közelében) forrásos, nedves helyein néhány nappal később szedtem, 

 mint azt szerzője az ország nyugoti részében, Rákosdon fölfedezte. Magamnak 

 is azonnal feltűnt úgy a szülőnövényeitől, mint egyéb arvense X pahtstre- 

 fajvegyülékektől élesen elütő megjelenése és termete. Miként felfedezési 

 helyén, úgy itt is, bőségesen, szinte formácziószerűen jelenik meg, egészen 

 elnyomva és kiszorítva szüleit is. A C. horridum (W. G.)-től kisebb, de 

 nagyobb számban — többnyire kettesével hármasával közös száron — csopor- 

 tosuló fészkeivel és keskeny, niegnyúlt, vereslő hegyben folytatódó fészek- 

 pikkelyeivel tér el. A C. paliistrc lói pedig abban különbözik, hogy fészkei 

 nem szorulnak annyira össze, továbbá hogy levelei nem futnak le, legföljebb 

 néhány tövis folytatódik a száron. Vele szemben egy másik arvense X 

 pahtstre fajvegyüléknek : a C. Celakovskiantun K. KNAF.-nak, szára felső 

 részén hosszan, alól röviden, keskenyen lefutó levelei, magános vagy kettős 

 fészkei és megnyúlt virágot viselő ágai vannak ; a C. rákosdense pedig a 

 C. brachycephahtm Juratzka tói fészkeivel, nem lefutó leveleivel, de különösen 

 sárgálló fészekpikkelyeivel élesen külömbözik. 



416. C. arvense ScoP. A mezei tájon az egész vidéken nagyon közön- 

 séges. Alakjait, nem gondolván az előbbi fajvegyülékre, sajnálatomra nem 

 figyeltem meg. 



417. Centaiirea pannonica Hruff. Réteken, mezőkön : Ballá, Ivád, 

 Pétervásár, Váraszó, Istenmező, Csehi. 



418. C. spitria Kern. (C pannonica Heuff. X slenolepis Kern.) 

 Bokros helyeken, erdőszélen : Istenmező. Alakjainak egy része a C. pannonica, 

 másik része a C. slenolepis felé esik. Különösen a típusos C. pannonica 

 felé egész alaksorozat jelenkezik, melyekben -— a fajvegyülék-képződésfoka 

 szerint — az átmenet (különösen a fészekpikkelyek alakjában) már a hely- 

 színén is szembetűnő. 



