MAGAS-TÁTRAI VIRÁGOS NÖVÉNYEKRŐL. 65 



»A typus eredetileg (S. hastata L.) Linné szavai szerint a 5. mali- 

 folia Sm. ; ennek a Linné idézte rajzán látható a pálháról, mért nevezte 

 5. hastata-na.k ; a mi növényünkön semmi sincs amért hastaía-nak nevez- 

 hetnők, vagyis a változatnak gondolt S. nialifoUa lévén a lipus, a miénk 

 az eltérés. 



Salix hastala L. var. sithcarpatica Borb. (S. hastata Wahlenb., Sag. 

 et Schneid. non L., S. bicoíor Pax^J Foliis ellipticis serratis breviter acumi- 

 natis, subtus glaucis glabris ; stipulae parvae, serratae, amentorum axe vil- 

 losLilo, ovariis glabris brevius quam in S. silesiaca pedicellatis.« 



Gyűjtöttem több helyen, így : a Vaskapu- (= Eisernes Thor, Skalne 

 Wrata) nál a »Loch« környékén Empetriiui nigrttm, Rhodiola rosea, Vacciniutn 

 myrtitlits és V. iiliginosum, Satissiirea és Salix Jacquiniana társaságában 

 Piniis Pumilio alkotta cserjésben (1904. VIIL 12., 1905. VIL 24.) ; továbbá a 

 Kistarpataki-Völgyben az »Apáczakő« (Nonnenstein)-nél (1905. VIIL 10.) és 

 végűi a Kőpataki-Tó-nál (1905. VII. 15.) és a Zöldtó-nál a »Kupferbank« alatt. 



öaiisstirea macrophylla Saut. Tavaly nyáron (1904. VIIL 12.) a Vas- 

 kapu-nál több Saussurea-t gyűjtöttem, melyeket B o r b á s, mint a birtokomban 

 levő példányok bizonyítják : S. discolor Dc.-nak határozott meg.« 



A S. macrophylla Saut, a M. -Tátrának mindössze csak 1—2 helyéről 

 ismeretes, így adatunk annál értékesebb. 



Gymnadenia albida KicH. a Kőpataki-Tóból eredő Kőpatak partján elég 

 bőven, közel a tóhoz Anemone alpina, Campanitla alpiita, Jiinciis trifidus 

 közelében. 1700 m. t.-sz. f. m. (1905. VII. 15.). 



Corallorrhiza innata R. Br. a Kőpatak mentén fenyves erdőben, nem 

 messze tőle egy vadvizes helyen nagyon sok Pinguicida vulgáris L. díszlett. 



Cypripediiim Calceolus L. A M. -Tátra vidékén eme ritka növény Landok 

 környékén (740 m. t-sz. í. m.) elég bőven tenyészik. Az ottaniak gyöngy- 

 virág-bokréta közepébe tesznek belőle 1—2 szálat. 



Emez utolsó adat voltaképpen már nem is a M. -Tátrára vonatkozik, 

 hanem a Magura növényzetére. 



* Éjszaki Magvarhon viránya. Kassa ISoL 232 — 3. old. 



Növénytani Közlemények. 1906. V. kötet, 2. füzet. 



