6 BERNÁTSKY JENŐ 



hosszuk a 4, sőt az 5 mm-t is meghaladja, az egyes cladodium-csomók pedig 

 3 — 8 mm-nyi távolságra esnek egymástól (5. rajz). A cf -virágú növényeken pedig az 

 ágak vastagabbak, a cladodium-ok hossza rendesen a 3 mm-t alig hogy eléri, 

 többnyire 8 — 12 ered egy-egy csomóból, amelyeknek egymásközötti távolsága átlag 

 kevesebb mint 4 — 5 mm (4. rajz). Gyakran találjuk azt, hogy a bogyó kocsánykája 

 kisebb mint a cladodium, holott a cT -virág kocsánykája mindig hosszabb mint a cla- 

 dodium-a. Valóban nem csodálkozhatunk rajta, ha az Asparagiis-f&iok eme 

 sajátságos jelensége a rendszertanban zavart okozott, mert az imént említet- 

 teknél fogva az A. acittifoliiis különböző példái nagyon feltűnő eltérést 

 mutatnak. Parlatore (id. h.) megemlíti, hogy ez a faj a cladodium-ok révén 

 nagyon változik, és ennek alapján több alakját is különböztetik meg. Arról 

 azonban, hogy az a nagy változatosság főleg másodlagos ivari különbséggel 

 függ össze, nyilván nincsen tudomása. 



Az A. scaber ? -virág kocsánykájának alsó része 12 — 13 mm hosszú, a 

 cf -virágé pedig csak 4—5 mm. 



Az A. tenuifolitts $ -virágú növényein a leghosszabb cladodium-ok 18 mm 

 hosszúak, holott a cT-virágú egyedeken — ugyanarról a termőhelyről — 

 csak 12—16 mm hosszúak, a cladodium-csomók pedig előbbin 10, 20 sőt 30, 

 utóbbin csak 5—10, legfölebb 15 mm-nyi távolságra esnek egymástól (6. és 7. rajz). 



Hogy a növény tenyészeti szervein feltűnő másodlagos ivari különbség 

 ismételten adott alkalmat olyan rendszertani alakok, fajok vagy változatok 

 megkülönböztetésére, amelyeknek valódi rendszertani alapjuk nincsen, könnj'en 

 érthető. Magam is legelőször (a Rákos-mezőn gyűjtött) meddő és virágja hullott 

 példákon vettem észre azt, hogy ugyanazon a termőhelyen egy időben az 

 A. officinalis-mk kétféle alakja fordul elő. Akkor nagyon hajlandó voltam új 

 változat (varietas) felállításával a másként megmagyarázhatatlannak tetsző jelen- 

 séget rendszertanilag megoldani, csak arra vártam, hogy a következő esztendő- 

 ben az illető helyről termő példákat is gyűjthessek, és új rendszertani eltéré- 

 semet alaposan megvizsgálhassam. Azonban mihelyest behatóbb vizsgálatokba 

 bocsátkoztam, csakhamar beláttam, hogy vélt rendszertani eltérésem egyszerűen 

 másodlagos ivari különbségen alapul. Nagyon valószínűnek tartom hogy 

 előttem mások is így jártak, de kedvező anyag hiányában behatóbb vizs- 

 gálatokba nem bocsátkozhatván, az első észlelések hatása alatt új rendszertani 

 alakokat különböztettek meg. Miután egy alkalommal a másodlagos ivari különb- 

 ségre vonatkozó megfigyeléseimről röviden G r a e b n e r Pál, berlini botanikai kerti 

 őrt is tudósítottam, ő azt válaszolta, hogy ez a jelenség világot vet különböző 

 .4spara^»s-alakokra, amelyeket eddig a berlini botanikai kertben nem sikerült 

 biztosan meghatározni. Fekete József budapesti egyetemi botanikai intéző 

 pedig az .í4sj7arű^//s-fajok ivari eloszlására vonatkozó alkalmi értesítéseimre 

 megjegyezte, hogy ez teszi érthetővé azt, hogy a budapesti egyetemi botanikai 

 kertben egyik-másik Asparagiis-í&\ nem létesít termést, mert az illető fajok — 

 amint azt magam is megállapíthattam — csak cT -egyedekben vannak a kert- 

 ben képviselve. 



Kiemelem, hogy ^s/^ara^z/s-fajaink nemcsak a másodlagos ivari különb- 

 ségnek megfelelően változnak, hanem a termőhely, a földrajzi előfordulás és 



