8 BERNÁTSKY JENŐ 



felismerése a természettudományi jelenségek magyarázatában nagyon értékes és 

 lényeges, de végleg ki nem elégít; hanem indító okokat is keresünk. Az indító 

 okok rendesen sokkal mélyebben vannak szemünk elől rejtve, semhogy azokat 

 messzemenő, sőt a végtelenig menő különleges kutatások nélkül meg lehetne álla- 

 pítani. De a jelen esetben' mégis rá lehet utalni legalább arra az összefüggésre, 

 amely az ivarszervek eloszlása és az illető növény tenyészeti kifejlődése 

 között mutatkozik. Figyelmünket ugyanis egész mértékben leköti az, hogy 

 a porzós virágú példák, általános kifejezéssel élve, inkább xerophil ter- 

 mészetűek, mint a termős virágúak ; ágaik tömöttebbek, vastagabbak, jobban 

 elfásodottak, sűrűbben elágazottak, holott a termős virágú példák még a meddő 

 állapotra emlékeztetnek, ahol hosszabbak, nyúlánkabbak, kevésbé fásak. 



A zsengébb tenj'észeti szervek és a termő kifejlődése és megduzzadása 

 a porzók rovására egyazon példányban végbemenő élettani működések ered- 

 ménye ; az inkább xerophil, fásabb tenyészeti szervek, a porzók erős 

 kifejlődése és a termő elsatnyulása ismét egyazon egyeden végbemenő 

 élettani működések eredményei. Ez az összefüggés, ha az ivarszervek elosz- 

 lásának indító okait még nem is magyarázza meg véglegesen, de legalább a 

 kérdést egy másik, talán élettanilag könnyebben megfejthető kérdésre 

 vezetteti vissza, még pedig arra, hogy mi okozza azt, hogy az egyik növénye 

 nagyobb, a másik kisebb mértékben fásodik m.eg. Mivelhogy az illető növények 

 ugyanazon külső élettani behatások alatt vannak, utóbbiakat nem lehet 

 okolni, hanem el kell fogadnunk azt, hogy a növény már csírázásától fogva, 

 jobban mondva mint csírázásnak induló mag hordta magában ama tulajdon- 

 ságokat, melyeknél fogva jobban vagy kevésbé fásodik meg, és ennek meg- 

 felelően porzós vagy termős virágokat létesít. Más szóval, már magában a 

 magban kell a későbben olyan feltűnővé váló különbség eredő okát keresni. 



A legelőször föltett kérdés megoldása érdekében a visszafelé következ- 

 tetések egész lánczolatát szőhetjük, és mindinkább újabb kérdések merülnek 

 föl. Ama kérdésre vonatkozólag, hogy mi okozza az ivarszevrek eloszlását, 

 bizonyos mértékben kielégítő választ adhatunk azzal, hogy a magvak külön- 

 bözők, bennök megvannak azok a tényezők, melyek a növénynek kisebb 

 vagy nagyobb mértékben való xerophil kifejlődését okozzák, és ezekkel 

 kapcsolatban van az ivarszervek kifejlődése. A kérdések lánczolatát tovább 

 fűzhetjük ; legalább azt az egyet kérdezhetjük, hogy mi okozza a mag eme 

 különböző kifejlődését. Hiszen egy és ugj^anazon egyedről származik a 

 kétféle mag. Erre vonatkozólag csak röviden akarok utalni arra, hogy egy- 

 részt a magvak száma egy bogj^óban nem állandó, hanem bizonyos határok 

 között ingadozik és a magvak számának megfelelően az alakjuk is módosul ; 

 másrészt a virágok és a magvak kifejlődése különböző külső élettani hatások 

 alatt megyén végbe, éppen a mi sokhajtású .4s/7űrí3^;/s-fajainkon, amelyek nyár 

 elején is, őszszel is virítanak. Mindazonáltal, következtetésekkel ezt a kérdést 

 nem lehet megoldani, hanem csak alaposan végzett tenyésztési kísérletekkel 

 — amelyekben az egy bogyóban kifejlődött magvak számát, alakját, súlyát 

 és különböző külső viszonyok között való kifejlődését kellene számba 

 venni — kaphatnánk olyan megbízható adatokat, amelyek segítségével végső 



