BORBÁS VINCZE EMLÉKEZETE. 73 



a Röser-féle kereskedelmi iskolában, azután a főváros IV. kerületének polgári 

 iskolájában. Életének nevezetes fordulópontja 1871-re esik, a midőn további 

 tanulmánya és működése teréül kizárólag a botanikát választja ; t. i. ez évben 

 nevezték ki a budapesti egyetem növénytani tanszékéhez Jurányi Lajos 

 egyetemi tanár mellé segédnek, ahol másfél évig működve, közben 1872-ben 

 megkapta a középiskolai tanári oklevelet. Még ez évben meg is kezdette műkö- 

 dését a főváros V. kerületének reáliskolájában. Az 1874/5-ik iskolai évben 

 szabadságot kapván, külföldi tanulmányútat tett ; megfordult : Innsbruck ban, 

 Berlin-ben, Kjöbenhavn ban, München-ben és Leipzig-ban. 1880-ban a buda- 

 pesti egyetem magántanárává lett, és megkezdette növénygeografiai és rendszer- 

 tani előadásait. Ugyancsak a budapesti egyetemhez 1898-ban nevezték ki rend- 

 kívüli tanárrá. Vágyainak netovábbját csak 1902-ben érte el, amikor előbb a 

 kolozsvári egyetemen rendes tanári széket kapott, később pedig a botanikai 

 kert igazgatását is rábízták. 



Irodalmi működéséből a következőket emelem ki :* 



Jelentés az 1873. évben Bánság területén tett növénytani kutatásokról 

 (1874). 



Veglia és Arbe nyári flórája (1877). 



Hazai Arabisek és egyéb Cruciferák vizsgálata (1878). 



A hazai Epilobiumok ismeretéhez (1879). 



Budapest és környékének növényzete (1879). 



A magyar birodalom vadon termő rózsái monographiájának kísérlete (1881). 



Békés-vármegye flórája (1881). 



A magyar homokpuszták növényzete vonatkozással a homokkötésre (1884). 



Temes-megye vegetatiója (1884). 



Szedreink csoportjainak áttekintése (1885). 



Rhamnusaink áttekintése (1885). 



Európa nagyobb pikkelyes tölgyeinek összeállítása (1887). 



Vas-vármegye növényföldrajza és tlórája (1889). 



Közép-Európa, különösen Magyarország Kakukfüveinek ismertetése (1890). 



Spiraea cserjéink összeállítása (1890). 



Violarieae, Polygaleae és Wohlfarth-tal együtt 'a Silenaceae feldolgozása 

 Koch D. Synopsisában (189U). 



Magyarország és a Balkán-félsziget juharfáiról (1891). 



A hazai vajfüvekről (1894). 



Fiume és környékének növényzete (1897). 



Nyitra-megye flórája (1899). 



A Balaton flórája (1900). 



A Veterna Hola növényzete (1900). 



Szabolcs-megye flórája (1900). 



Hazánk meg a Balkán Hesperisei (1902—1903). 



* Fölöslegesnek találom itt B o r b a s egész irodalmi működését elősorolni, hanem 

 utalok a M. B. L. 1905. évi 8/11. számának 177 — 234. oldalaira, ahol azt dr. Degen 

 Árpád és dr. Leffler András csaknem teljesen összeállították és összesen 874 közle- 

 ményét sorolták elő. 



