J6 QUINT JÓZSEF 



mennyiségű anyagot és így esetleg benne úszkáló Bacillaria-telQpQkQt is lerakhat. 

 Látni való, hogy emez és még sok más körülmény a fent olyan egyszerűnek 

 látszó számítást ugyancsak komplikálják. Nem is vállalkozom a megoldásra, 

 míg az itt fölmerülő összes körülmények természetét nem ismerem. 



Még egy quantitativ mérést végeztem, mely a vízben levő fadarabokat 

 bevonó főleg kék moszatokból (Q'^anophyceae) álló bevonatok Bacillaria- 

 mennyiségéről ad felvilágosítást. A tó kifolyó deszkacsatornájának kevés 

 homokkal kevert bevonata 3o/o Bacillaria-i (főleg apróbb Naviciila és Nitzschia 

 fajok, — Nitschia Clatisn — továbbá Amphipleura pellucida és Frnstulia 

 vulgáris) mutatott. Ismételve hangsúlyozom, hogy folyó vízben van ez, 

 mert álló vízben különösen, ha benne a fás részek rohadnak, nagyon gyéren 

 jelennek meg a Bacillaria-k ; mint azt a patak mentén levő kis pocsolyák 

 is bizonyítják. Ezekben buján tenyésznek OsciJlariak, de Bacillaria-i alig 

 találtam köztük. 



Tudtommal eddig nem tettek quantitativ kísérleteket és így nincs is 

 adat az összehasonlításra. Legfeljebb relatíve eddigi tapasztalataimmal mérlegel- 

 hetem, és erre támaszkodva e vizet kovamoszatokban rendkívül gazdagnak 

 kell mondanom, mert szt.-annatavi és tátrai anyagomban (nyárutói gyűjtések) 

 alig 1/2— 1% kovapánczélt sikerült kimutatnom, már pedig a Szt. -Anna-tavát 

 Schaarschmidt kovamoszatokban gazdag víznek mondja. íme már ez 

 is mutatja, mennyire lényeges volna a vizsgálatoknál a mennyiségre is tekin- 

 tettel lenni. Persze, ha főzés, iszapolás és tisztítás után vizsgálom az anyagot, 

 sok a kovapánczél és könnyen kimondom, gazdag Bacillaria-khan, de az ilyen 

 viszonylagos egyéni vélemény nem ér sokat; 5o/o azonban mindenkinél ugyan- 

 annyit jelent. 



Találtak ugyan már csaknem tisztán kovapánczélokból álló laza földet ; 

 ilyen pl. a már 1836-ban fölfedezett egri, a 13 m vastag lüneburgi (Ebsdorf) 

 vagy a Santa Fioro melletti telepek, de ezek már geológiai átalakulások, 

 melyeknél mint pl. Ebsdorf-nál az átszivárgó víz elemésztett minden szerves 

 alkotó részt. 



Vizsgálataimhoz az anyagot következőképpen készítettem elő. Az iszapot, 

 miután a nagyobb gazt kiszedtem belőle, lehetőleg kicsurgatva a főzőpohárba 

 viszem és lassanként tömény sósavat adok hozzá, ügyelve azonban, hogy a 

 fejlődő gázok az anyagot ki ne hajtsák a pohárból. Míg pezseg az anyag, 

 addig mellette maradok ; azután annyi sósavat öntök hozzá, hogy az iszapot 

 két ujjnyira ellepje. így hagyom állani egy napig és azután hozzáfogok a 

 főzéshez. — Én homokfürdőn főztem, ami jól szabályozható Bunsen- égővel tel- 

 jesen pótolja a vízfürdőt. 



Egy egész napig főztem fülke alatt, természetesen az elpárolgott sósavat 

 időnként pótolni kellett. Azután annyira hagytam elpárologni a sósavat, hogy 

 a pohár tartalma szörp-sűrűségű lett ; most salétromsavval főztem körülbelül 

 fél napig. 



Mind a két főzésnél igyekeztem lehetőleg tömény savat használni, hogy 

 elkerüljem a kellemetlen pattogzást, melynél néha az egész anyag szétfrecssen, 

 vagy a pohár eltörik és kárba veszett munkánk. 



