PÓTLÓ ADATOK A RÓMAI-FÜRDŐ BACILLARIA-FLÓRÁJÁHOZ. 77 



A kifőzött anyagot bő vízben addig mostam, míg savhatás többé nem 

 mutatkozott. A mosás alatt a kovapánczélok 5—6 1. vízben szétszóródtak és 

 ha azt akarjuk, hogy semmi se menjen veszendőbe — mi különösen akkor 

 lényeges, ha mennyiséget is mérünk, 8—10 üvegünk napokig áll üUepedni; 

 ezt azonban elkerülhetjük. Jó czentrifugáló gépen egy óra alatt leüllepíthetjük 

 az egész anyagot. Emez anyagban azonban még nagyon sok idegen alkotó- 

 rész, főleg kvarcz és csillámszemecskék vannak, ezeket > 2 perczes iszapolások- 

 kal leválasztjuk ; t. i. az anyagot lepárolt vízzel jól felkavarva, félpercznyi 

 állás után a durvább homok leüllepedik és a fölötte lévő vízoszlopot benne 

 úszkáló kovapánczélokkal ügyesen leöntjük. Ezt többszörösen ismételve csak- 

 nem tiszta Bacillaria-any a got kapunk, mely ismét ugyancsak iszapolással a 

 pánczélok nagysága szerint is különválasztható. Az így kapott kovapánczélokat 

 borszeszben elteszszük és bármikor állandó készítményeknek feldolgozhatjuk. 



Eme munkálatok után elérkeztem olyan ponthoz, mely ugyancsak 

 próbára tette türelmemet és kitartásomat. 



Szerettem volna egyes legalább nagyobb kovapánczélokat kiválasztani és 

 állandósítani. Ha M öllé r-nek sikerült 1000 meg 1000 ilyfajta készítményt 

 előállítani; ha »Universum Diatomacearum Möllerianumá«-ában 42 mm2 terü- 

 leten 4036 kovapánczélt sorban rendszeresen elhelyezett, miért ne tudjak én 

 legalább 10 Cymatoplciira-i egy fedőlemez alá keríteni. 



Kísérleteztem én már nedves és száraz anyaggal, nedves és száraz 

 tűvel való próbálgatás után, annyira vagyok, hogy bármely legalább lOOjti-os 

 kovapánczélt ki tudok szedni. De ez még mindig lassú és fáradságos munka. 

 Közlöm, hogy mikép csinálom. A borszeszben eltett kifőzött és megtisztított durva 

 anyagot a 20-as szitán át mosom, akkor a szitában a kovapánczélok nagyja 

 marad csupán, ezeket tárgylemezen szétkenem és pormentes helyen megszárítom. 

 Most a Zeiss-féle, Paul Mayer után szerkesztett preparáló m.ikroszkóp alatt 

 tízszeres nagyítással a nagyobb, fényesebb alakokat pl. a szivárványszínt 

 játszó Pleurosigma attenuatum, a nagy Synedra, Navicula, Nitzschia, Cymato- 

 pleitra és Suriraya-kat lOOszoros nagyítással pedig a kisebb Navicula, Cym- 

 bt'lla, Amphora stb. fajokat szedem ki, jól kiköszörült száraz preparálótüvel. 



Az állandó készítményeket eleinte kanadai balzsammal csináltam, de 

 ennek törésmutatója közel van a kovapánczél törésmutatójához, és így csak 

 durvább szerkezet figyelhető meg. Sok faj meghatározásánál azonban lényeges 

 a részletek szigorú tanulmányozása, ez kényszerített engem is más eszközhöz. 

 Van Heurc k-től Synopsisában homályosan leírt styrax és liquidam- 

 barral való preparálási módszert elolvastam, majd Grübler-től hozatott 

 styrax-oldatban állandósítottam. Ennek használata azonban sokkal egyszerűbb, 

 mint azt Van Heurck és Pantocsek leírják a styraxról. Égésen úgy 

 kezeljük, mint a kanadai balzsamot. Megpróbáltam a H. L. S m i t h-től aján- 

 lott 2-250/o-os formaiint és a Debes-féle gelatinet, de legjobbnak bizonyult a 

 styrax-oldat. Ezzel következőképpen jártam el: A borszeszben eltett kovapánczé- 

 lokból óraüvegre desztillált vízbe tettem, onnét pedig ecsettel a tárgylemezre 

 kentem, azután pormentes helyen 1—2 napig száradni hagytam ; majd ezen 

 megszáradt anyagra, illetőleg a már föntebb leírt módon a tárgylemezre 



