AZ ACAULON TRIOUETRUM .MAGYARORSZÁGI ELTERJEDÉSI VISZONYAIRÓL. 25 



foliiint (Ehrh.) Jur. volt a közelében, vagy a kettő együtt. Ha a Plerygo- 

 fieurum tokocskája érett, könnyen megismerhetjük; de ha csupán levelei fejlődtek 

 ki, akkor is megkülönböztethetjük az Acaitlon-{ó\, csak a leveleket kell szét- 

 tárnunk, azonnal ott láthatjuk a tokocskát. Különben is a Pterygoneurum 

 levele vastagabb is, valamint barnászöld színű. 



Elterjedési körére vonatkozólag a következőket említhetjük : 



E mohát a külföldön sem ismerik sok helyről; Limpricht* sze- 

 rint elterjedési körében agyagos és agyagos-homokos talajon, szántóföldeken, 

 töltéseken, kertekben és parti iszapon elszórtan, és csak a síkságon fordul 

 elő G. Roth," Limpricht nyomán hasonlóképpen nyilatkozik. 



Ugyancsak szórványosan tenyészik nálunk is, így Hazslinszky 

 müvében*** a következő adatokat találjuk : »Budapest környékén a Zugligetben 

 és Buda-Eörs mellett (vS i m k o v i c s), vSzepesOlaszi mellett (K a 1 c h b r e n n e r) 

 és Beszterczebánya környékén (Márkus).« Hazánk délkeleti, erdélyi részei- 

 ből Péter fi közölte+ és pedig csak Déva vidékéről, amely »Déva lombos 

 mohnórájának egyik nagyon jellemző, közönséges ritkasága« .'♦'t Budapest 

 környékén való előfordulását újabban Wolc sánszky J. (Rákos mellől) erő- 

 síti meg.'""*"*' 



A magam gyűjtése alapján az Acaiilon triqiietniin újabb termőhelyeit 

 a következőkben foglalhatom össze. 



Alföldi részeken van nagyobb elterjedtsége e mohának, bár hazánkban 

 csak Budapest környékéről ismeretes. 



Makón és környékén 82 m. t.-sz. f. magasságban nagyon sok helyen 

 és tömegesen tenyészik e ritka moha, úgy hogy ugyanazt mondhatom, amit 

 Péterfi közleményéből idéztem. Nagyon sok helyen szedtem, melyeket 

 egybehasonlítva pl. azokkal, melyeket a Magas-Tátra környékén gyűjtöttem, 

 nagyon fejlettek és nagyobbak is. Makó környékén a következő helyeken 

 szedtem : 



A makó-új városi állomástól Földeák felé a vasút mentén egyik kettévágott 

 halom dombos oldalán tömegesen ; az újvásártéri állomás mellett, az Akasztófa vagy 

 Marsi domb felé; y> Tárnok a -ha.rí \ y>Zi{goly<i szőllős-kertek árkában, különösen 

 Urtica dio'tca-k árnyékában nagyobb: 1'5 mm-es példányokat!; a Maros 

 partja mentén mindenütt megtaláltam, így a Lúcivár-han, Itató Jegelő-n, a 

 Báráiiy-Iegelö-n, Léte felé ; megtalálható a szikeken is, de ott úgy látszik nem 

 szereti a talajt, mert nagyon szórványosan gyűjtöttem, így a honvédi és 

 mikócsai sziken éppen T halsz Lajos-sal tett közös kirándulásunkon (1905. 

 évi május 21). 



G. L i m p r i c h t 1, c. I, B. S. 181. 

 G. Roth 1. c. p. 125. 

 *** Hazslinszky id. h. 80. old. 



t a.Adatok a hazai zárttermésű (cleistocarp) mohok Í5meretéhez«. — Pótfüzetek 

 (LXI.) növénytani közleményei 139—142. old. 

 tt 1. c. p. 142. 

 Itt "VV o I c s á n s z k y János : Adatok Magyarország lombos mohainak ismere- 

 téhez. — Növénytani Közlemények. IV. kötet, 1905, I. füzet, 28. old. 



* » 



