SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



31 



mint a szárkciesztmetszet jellemző szer- 

 kezetét is. 



5. Révész Béla (Békés-Gyula) »Saö 

 Paula állani Jlórájav. czímű dolgozatát 

 E r n y e y József terjeszti elő. E jó részben 

 lakatlan és azéit eléggé nem ismert bra- 

 zíliai állam növényzetéről a közvetetlenijl 

 érdekelt amerikai szerzőkön kivül vajmi 

 kevesen irtak. Különleges irodalma még 

 csak most kezd fejlődni, C a m i n h o a, 

 L ö f g r e n és a brazíliai múzeumok köri.íl 

 csoportosuló, túlnyomólag európai szár- 

 mazású tudósok révén. Kutatásaik ered- 

 ményei a »Flora Brasilíensís« nagyszabású 

 összefoglaló munkában, a sao pauloi állami 

 földrajzi bizottság botanikai osztályának 

 munkálataiban és herbáriumaiban vannak 

 elhelyezve. Révész az eddigi munkála- 

 tok eredményeit észleletei a maga és a ku- 

 tatókkal, főleg Löfgren-ncl való sze- 

 mélyes érintkezés nj'omán közli. Mint or- 

 vos több éven át bejárta a Santos kikötő, 

 Rarahiba és Botucatu mellékét. Leírásának 

 czélja nem a növényzet részletes ismer- 

 tetése volt, hanem csupán általános tájé- 

 koztatás. 



Révész részletesen tárgyalja az ős- 

 erdők életét, a liánok, az epiphyta-nö- 

 vények és a fak küzdelmeit ; elősorolja a 

 nevezetesebb vadi'ntenyésző és tenyésztett 

 növényeket is. Külön szól végül a tenger- 

 part homokbuczkáinak sajátszerű alkal- 

 mazkodó erdejéről, az »uhudu«-ról és a 

 száraz síkságok (»campo cerrado«) élet- 

 viszonyairól, a növényzet tartalmas enu- 

 merácziójával egyetemben. 



6. T u z s o n János (fjudapest) »>1 bala- 

 totii fosszil fák anatómiai megliatározásao. 

 czímű előad;is;iban kivonatosan és előzetes 

 közlés gyanánt ismerteti az idevonatkozó 

 terjedelmesebb dolgozatát. \ meghatározott 

 kövületek L ó c z y Lajos egyetemi tanár- 

 nak a Balaton és vidékének felkutatására 

 iránj'uló gyűjtéseiből származnak. 



A dolgozat bevezetéséből T u z s o n 

 ismerteti amaz álláspontját, hogy a fosszíl 

 növényrészek meghatározásában nem czél- 

 szerű a fosszil növényzet irodalmának 

 hiányos és rendszertanilag értéktelen vagy 

 kétes értékű megállapításaihoz alkalmaz- 

 kodni, hanem első sorban a jelenlegi nö- 

 vénj'zet képezze eire vonatkozó ismereteink 

 alapját. A meghatározás eredménj^ezte el- 

 nevezés a legtöbb esetben csak azt jelentheti, 

 hogy az illető növényírész ehhez vagy ahhoz 



a génuszhoz tartozhatik. .Az olyan fosszil 

 növénytöredékek azonban, melyek rosszul 

 vannak megtartva, vagy pedig a meg- 

 határozás szempontjából bármilyen okból 

 is értéktelenek, még a fenti értelemben 

 sem tarthatnak igényt tudományos elneve- 

 zésre és legczélszerűbb volna, ha az ilyen . 

 példánj'okat a szerzők, leírásaikban csak 

 számozással jelölnék meg. A balatoni fák 

 közül T u z s o n-nak sikerült meghatá- 

 roznia a Magnolites silvatica n. sp. fajt, a 

 mely, gyakori előfordulásából következ- 

 tetve, a Balaton környezetén, a fiatalabb 

 harmad korban kiterjedt erdőségeket alkot- 

 hatott. Továbbá a Ccliitis Klcinii új fajt, 

 mely a Sümeg-vidéki fiatal, harmadkori réte- 

 gekből ered. CV/Z/s- leveleket Etting- 

 h a u s e n és K o v á t s írtak le a Tokaj 

 melletti Erdőbénye vidékéről. Ismerteti 

 továbbá T u z s o n az Almádi vidékéről 

 származó és alacsony bélsugarai folytán 

 egyelőre az Araticarites Rhodeamis Güpp. 

 fajcsoporthoz sorozható fajt és egy másik 

 Araucariles-t Balaton-Kövesd vidékéről ; 

 végűi pedig a 2. és 'S. sz. fajokat, melyek 

 közül az utóbbi elkorhadt állapotban köve- 

 sedéit meg és jól észlelhető gombafonala- 

 kat meg baktériumokat is tartalmaz. 



Mágocsy-D ietz Sándor örömmel 

 üdvözli az előadót érdekes előadásáért és 

 sajnálja, hogy a rendelkezésre álló rövid 

 idő nem engedte élvezhetni olyan mérték- 

 ben az előadást, amint azt a tárgy fon- 

 tossága megkívánta volna. 



7. Schilberszky Károly a Fekete 

 József egyetemi nüvén3'kertí intéző el- 

 hunytára vonatkozólag közli a szakosz- 

 tálylyal, hogy a gyászos esetről a legutóbb 

 megjelent szakosztályi folyóirat közölt 

 jelentést. Továbbá, hogy a temetésen, az 

 egyházi szertartás után a megboldogult 

 ravatalánál búcsúztató beszédet mondott 

 a növénytani szakosztály nevében. A te- 

 metőben pedig a sírnál .Mágocsy- 

 Dietz Sándor mint a tud. -egyetemi 

 botanikai igazgatója intézett búcsúszavakat 

 a megboldogulthoz. 



8. S c h i 1 b e r s z k j' Károly az elnök- 

 ség megbízásából ama kéréssel fordul a 

 szakosztály tagjaihoz, járulnának a F e- 

 k e t e József erdemeit megörökítő emlék- 

 mű költségeihez, amelynek eszméjét tisz- 

 telőinek legutóbb összegyűlt értekezlete 

 pendített meg. 



A szakosztály tagjai a kitett gyűjtőíven 



