ADATOK AZ OLIGOTRICHUM INCURVUM ANATÓMIÁJÁHOZ. 97 



A toknyél nyalábjának hadroma-ja és leptoma-ja a legnagyobb fokban 

 homogén. 



A láthatóan elég egyszerű nyalábot 1—2 rétegnyi tágas és színtelen 

 sejtü parenchyma köríti. Erre a levegőtér, majd ismét parenchyma és leg- 

 kívül a veresbarna stereom-a következik. 



A föntebbiekből nyilvánvaló hogy az OUgotrichum incurvum szárában 

 és toknyelében tengelyi helyzetű konczentriktis és perileptomás nyaláb van, 

 mely szövettani szerkezete szerint egészen egyezik pl. a Pogottatum aloides* 

 nyalábjával. 



A Polytrichum-íélék vezetőrendszere a nyaláb legegyszerűbb típusát** 

 tárja elénk. Az Oligotr. incurvum és az e tekintetben hozzá hasonló fajok 

 edénynyalábjai még ezek között is a legkezdetlegesebbek közé tartoznak.*** 



KISEBB KÖZLEMÉNYEK. 



Alföldi Flatt Károly : Baithini Pinax rediviniis sive Clavis ad Pinacent 

 Theatri Botanici. 



Pars I. BauhinianoLinneana ; Bauhin arczképével. Pars II. Linneano- 

 Bauhiniana ; Linné arczképével. Nem régen elhunyt tagtársunk fenti czím 

 alatt terjedelmes kéziratot küldött volt be annak idejében a M. T. Akadémiá- 

 hoz kiadás végett. A nagy szorgalomról és tudásról tanúskodó munka kiadása, 

 részben nagyon specziális természeténél fogva nem volt lehetséges. Most az 

 Akadémia Ill-ik osztálya a kéziratot megvette és az Akadémia könyvtárának 

 adta át, ahol tehát az érdeklődőknek mindenkor hozzáférhető. 



Az első kötetben a Bauhin »Pinax«-ában előforduló növényelnevezé- 

 sek vannak betűrendben felsorolva és mindegyikhez a Linné-féle elnevezés van 

 csatolva ; a második kötet viszont a Linné-féle növényneveket hozza betű- 

 rendben és adja hozzá a Bauhin használta elnevezéseket. 



Bár csak nagyon kevesen lesznek — nemcsak nálunk, de külföldön is — 

 akik ezt a kéziratot használni fogják, mindamellett érdekesnek tartottuk az 

 érdeklődőket az ilyenféle munka létezésére figyelmeztetni. Kl. Gy. 



Secale stachyrhyzon Sándor.t A budapesti k. m. tud. egyetemi nö- 

 vénykert herbáriumának most folyó rendezése, illetőleg modern alakban való 



* Habar landt: i. m. 392—393. II. 

 ** Haberlandt: i. m. 392. 1. 

 *** A csupán a meghatározás czéljaira szolgáló durvább szárkeresztmetszeteken, 

 továbbá a szár alsóbb részeiből való metszeteken, gyengébb nagyítás mellett a nyaláb 

 mint tökéletlenül határolt homogénnyaláb tűnik fel. A szárított példákból készült met- 

 szeteken, különösen a hadroma sejtjei erősen össze vannak esve, majdnem fölismer- 

 hetetlenek. 



t Bemutatta a szerző a növénytani szakosztálynak 1904. évi május 11-ikén 



tartott ülésén. 



7 



