KISEBB KÖZLEMÉNYEK. 99 



Egervidéki népies növénynevek.* Adonis aestivalis L. Menyecskeszem. — 

 Agrosiemma githago L. Ördögborda. — Ajuga reptans L. Katonapetrezselyem. — 

 Auchitsa officinalis L. Szopóka. — Aspidiuin Filix inas (L.) Sw. Isten ostora. — Calla 

 palustris L. Jégvirág. — Capsella Biirsa pastoris (L.) MdNcn. Kanállopóborsika, 

 kanálka, czigánysóska. — Cheiranthtts Chieri L. Kajtlinka. — Chelidoninm tnajus L. 

 Czinadoria. — Clematis integrifolia L. Kis árvaleányhaj, kék gyöngyvirág. — Corydalis 

 snlida (L.) Sm. Kecskeláb. — Dianihus Carihusianornin L. Meszelő, vasvirág. — 

 Datuni Stramoniuiii L. Szúrósdisznó. — Eqiiiseinin arueiise L. Gólyafésű. — Ficaria 

 ranunculoides Rotii. Aranyka, Potrasaláta. — Galanthtis nivalis L. Nyakaszakadt, 

 Csengővirág, fehér ibolya. — Genista tindoria L. Kutyakapor. — Helleborus pur- 

 purascens W. et K. Kecskerózsa. — Lepidium Draba L. Kásafű. — Lactuca Scariola 

 L. Csormó. — Mentha PiiJegium L. Lábmosó. — Malva neglecta Wallr. Istenke 

 czipóka. — Melittis mellisophylluin L. Kakastaréj. — Papaver dubium L. Viharvirág. — 

 Plantago major L. Farkasnyelv. — Priinnla officinalis (L.) Kq. Szt. -Péter kulcsa, Szt.- 

 Györgyike. — Ptilinonaria officinalis L. Csirkevakitó. — Ranuncnlus acer L. Háromka. — 

 R. Repens L. Hodora saláta. — Rumex Acetosa L. Rekenő. — Salvia silvestris L. 

 Darázsszáj. — Salvia anstriaca Jacq. Boczifarka. — Salix Caprea L. Cziczafarka. — 

 Scilla bifolia L. Kék ibolj'a. — Syringa vulgáris L. Lilász (Felnémeten). Az itt le- 

 telepedett francziák szókincséből való. — Taraxacunt officináié L. Pampuka, férfihűség, 

 asszonyhűség, hány óra, éjjeli lámpa, dudvás kutyatej, pinpam. — Thlapsi arvense. L. 

 Vadkatoka. — Thyinns Marscliallianus Wili.d. Majorána. — Urtica dioica L. Csana. 

 — Viola arvensis Murr. Tátika. — Viola odorata L. Szaszuka. Prodán Gyula. 



IRODALMI ISMERTETŐ. 



Treitz Péter: A vasborsó. (Földtani Közlöny, 1905. X— Xll-ik füzet.) 



A mocsárvas keletkezéséről szóló rövid, 4 oldalra terjedő közlemény- 

 nek van néhány olyan botanikai vonatkozása, melyet e hasábokon sem hagy- 

 hatunk szó nélkül. 



Szerző szerint a szerves anyagok bomlásakor képződött vasoxydul 

 sókat tartalmazó szénsavas vízben az ochraccáh (hol o-val, hol 0-val) csa- 

 ládjába tartozó 5 gombaféleség igen buján tenyészik. Ez az életenergiájához 

 szükséges meleget a vasoxydulsók oxydácziójából nyeri, melyeket testében 

 felhalmoz. A viz színén lebegnek, majd vastartalmuk folytán a víz fenekére 

 szállnak, ahol különféle szerves anyagokat kérgeznek be. A gomba »teste« 

 elpusztul s csak a vasoxydhydrát marad meg, így jő létre a mocsárvasércz, 

 mely »mindig tartalmaz a gomba testéből eredő szerves anyagokat is«. 



Mindenekelőtt megállapíthatjuk, hogy Ochraceae nevű gombacsalád 

 egyáltalában nincs is. A vázolt életmódból egyszersmind könnyen rájöhetünk 

 arra is, hogy az úgynevezett vasbaktérittmok forognak szóban ; nevezetesen 

 a Chlamydothrix (Leptothrix) ochracea nevű faj, melyet a szerző, úgy lát- 

 szik a fajnév végződése (. . . . cea) folytán családnak gondolt. Ezek a, ma- 

 gyarul a legjobb esetben is csak hasadó gombáknak, nem pedig pusztán 

 gombáknak nevezhető baktériumok végzik azt a műveletet, melynek ered- 

 ménye a mocsárvasércz keletkezése. Gombatestről, és annak megmaradó 



• Előterjesztette Fialowski Lajos a növénytani szakosztálynak 1906. évi 

 februárius 14-ikén tartott ülésén. 



7» 



