SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



109 



A növénytani szakosztálynak 1906. évi 

 május 9-ikén tartott (CXXI.) ülése. 



Elnök : Klein Gyula ; h. jegyző : 

 Schilberszky Károly. 



1. T u z s o n János »i4 Xymphaca-h 

 összehasonlító aiiaíóiiiiája« czimen tart elő- 

 adást. 



Előre bocsátotta általánosságban azt, 

 hogy e növények testrészei astelikus alko- 

 tásuak. Az edény nyalábokat külön-külön 

 endodermis veszi körül, a mely keménja'- 

 tős hüvely alakjában van kifejlődve, külön- 

 váló sejtréteget azonban csakis akkor képez, 

 a mikor az alapszövet többi sejtjeiből a 

 keményítő hiányzik. 



A megvizsgált 9 Nymphaca fajon elő- 

 adó megállapította, hogy azok hisztologiai 

 sajátságai közül rendszertani diagnosztikai 

 értékkel bir : a virágkocsány és a levél- 

 nyél keresztmetszetén a légcsatornák 

 száma, alakja és elrendeződése ; a lég- 

 csatornák belsejébe nyúló u. n. spikuláris 

 sejtek jelenléte vagy hiánya ; az edény- 

 nyalábok alkotása, a növény felületét 

 borító szőrképletek alaki sajátságai és — 

 ezek lehullása után — a-alapi sejtjeik 

 alkotása. 



.V Nymphaca Loliis L. és N. thennalis 

 DC. azonos vagy különböző voltának kér- 

 désére nézve előadó ismertette, hogy a 

 két növény levéln}-elében és virágkocsányá- 

 ban a légcsatornák száma és alakja azonos, 

 valamint egyezik a két növény egymással 

 abban is, hogy spikuláris sejtjeik nincse- 

 nek. Míg azonban a N. thennalis a szőr- 

 képleteit már legfiatalabb korában elveszti, 

 addig a N. Lotus-nak egészen kifejlett 

 részein is megtaláljuk azokat. Ez egy olyan 

 fiziológiai különbség, a mely — más 

 Nymphaeák viszonyaiból ítélve — azt 

 jelzi, hogy a két növény rendszertanilag 

 különböző is lehet, A kérdés eldöntéséhez 

 megfelelő vizsgálati anyag szükséges. 



A Kyinphaea thermalis-'na.k a gánóczi 

 ódilluviális vagy fiatal harmadkori mész- 

 tufa-lerakodásokban való, P a X által állí- 

 tott előfordulására vonatkozólag előadó 

 megjegyzi, hogy miután a kérdéses lég- 

 üreges szerkezetű szárképlet - töredékről 

 P a X csak azt állapította meg, hogy spi- 

 kuláris sejtjei nincsenek, és leírásában, a 

 Nymphaeák hisztologiai meghatározásában 

 fontos egyéb sajátságokról nincs említés 



téve, annak következtében e meghatározás 

 nem fogadható el, mert a légüreges 

 szerkezet tudvalevőleg az összes Nym- 

 phaeákon, sőt még más, vízben élő növé- 

 nyeken is megvan ; a spikuláris sejtek 

 pedig nemcsak a N. thennalis, hanem 

 más Nymphaeák virágkocsányából s levél- 

 nyeléből (pl. N. madagascarensis, N. coe- 

 rulea, N. Martiacii (virágkocsánya) stb.) 

 is hiányzanak. 



M á g o c sy-D i e t z Sándor a tárgyhoz 

 szólva, fülemlíti, hogy a spicularis-sejtek 

 elméleti szempontból a levegő odatapadását 

 emelik ; a mi azonban gyakorlati vizsgá- 

 latokat követel. Hogy a nyálkának a ki- 

 száradás ellen bizonyos mértékben védelmi 

 szerepe van, föltételezi, de ez még további 

 vizsgálatra szorul. Az elparásodási folya- 

 mat meglepő " a vízi növények sorában ; 

 kérdi, hogy csakugyan paraképződés forog-e 

 fenn? Utóbbira T u z s o n János reakcziók 

 alapján igennel felel. 



Bernátsky Jenő kérdi, hogy a spi- 

 cularis-sejtek fásodottak-e vagy paráso- 

 dottak ? A sejtfal vékony, de azért mecha- 

 nikai rendszernek tekintendő. B. azt hiszi, 

 hogy a váladék jelenléte természetes. 



T u z s n János szerint a phloroglu- 

 cinos sósavreactio egymagában nem bizo- 

 nyos. 



K ü m m e r 1 e J. Béla fölemlíti, hogy 

 B o r b á s var. piibescens néven emlékezik 

 meg a Lukácsfurdői Nymphaea-vó\. 



2. Győrffy István »>1 Ptcrygoneu- 

 ron cavifoliuiii iisszchasunlitó anatúinidja'i 

 czímű dolgozatát Schilberszky Károly 

 terjeszti elő. 



3. Schilberszky Károly h. jegyző 

 bejelenti a dobsina-királyhegyi pünkösdi 

 botanikai kirándulás programmját, mely 

 időközben nyomtatásban minden egyes 

 szakosztályi tagnak megküldetett. 



4. A Választmány 109. számú átirata 

 értelmében a Társulat összes szakosztá- 

 lyaiban névre kibocsátandó szakosztályi 

 alapítói oklevelek egyöntetű fogalmazása 

 ügyében a szakosztály a vegyes-bizoitság 

 botanikus-tagjaiul Klein Gyula elnököt 

 és Schilberszky Károly h. jegyzőt 

 küldi ki. 



5. 1907. év márczius 12-ikén a D i ó- 

 s z e g i-féle -^Magyar Fiivészkönyv<í-n& 

 százéves fordulója alkalmából a szakosz- 

 tály méltó ünnepet kívánván ülni, a szak- 

 osztály Mágocsy-Dietz Sándor másod- 



