NÖVÉNYTANI KÖZLEMÉNYEK 



A KIR. M. TERMÉSZETTUDOMÁNYI TÁRSULAT 

 NÖVÉNYTANI SZAKOSZTÁLYÁNAK FOLYÓIRATA 



V. KÖTET. 1906. 4. FÜZET. 



Bernátsky J. : A Polygonatum-félék rendszertani 



anatómiája.* 



Az Asparagoideae monográfiái feldolgozása közben úgy találtam, hogy 

 anatómiai szerkezetükre vonatkozólag az eddigi nézetektől némi tekintetben 

 eltérő elvi eredmények állapíthatók meg. Ez elvi eredmények helyességét csak 

 többnél több részlet ismertetésével lehet alaposan bebizonyítani. Idevágó néze- 

 teimet részben már a »Növénytani Közlemények* 1904 ik évfolyamában közölt 

 dolgozatomban fejtegettem. Kiemeltem, hogy a Polygonalum és vele rokon növé- 

 nyek anatómiai szerkezete rendszertanilag jól felhasználható ; az illető növé- 

 nyek a legtöbb esetben egyetlen szerv, levél, szár, gyökértörzs, gyökér ana- 

 tómiai szerkezete alapján is meghatározhatók. Ámde akkor csak a levél és 

 gyökér szerkezetét tárgyaltam. A következőkben mind a négy szerv anatómiai 

 szerkezetére vonatkozó újabb vizsgálataim eredményéről számolok be, ami 

 annál is inkább válik kötelességemmé, mivel azóta többfelől újabb vizsgálati 

 anyagot kaptam. Vizsgálati anyag szolgáltatásáért vagy külön begyűjtéséért 

 a budapesti tudomány-egyetemi botanikai kerten, a berlini kir. botanikai kerten és 

 a M. N. Múzeum növénytani osztálya tisztviselőin kívül Moesz G., Szabó 

 Z., Roth R., Győrffy \. és Lange J o n. (Dánia) uraknak tartozom hálás 

 köszönetlel. Dolgozatom terjedelmére való tekintetből az egyes szervek álta- 

 lános anatómiai leírását mellőzöm, és csak a megkülönböztető jellemvonások, a 

 rendszertanilag, vagy esetleg más szempontból nevezetesebb adatok tárgyalá- 

 sára szorítkozom. 



Mielőtt a részletek tárgyalására áttérek, a Polygonatnm-iéXék és még 

 több rokon növénycsoport anatómiai szerkezetére vonatkozó elvi jelentőségű 

 nézeteimet a következő pontokban foglalom össze : 



1. Minden rendszertanilag élesen határolt faj, génusz vagy család analómiai- 

 Jag is meghatározható, ha sértetlen és egészséges vizsgálati anyagunk van. 



2. Anatómiai meghatározásra egyetlen szerv, mint t. i. levél, szár 

 gyökértörzs, gyökér a legtöbb esetben elegendő. 



3. Az anatómiai szerkezet a természetes rendszertani helyzetet is vissza- 

 tükrözi, úgy hogy phylogenetikai következtetésekre alkalmas, erre vonatkozólag 

 azonban ajánlatos az egész növény összes szerveit megvizsgálni. 



* Előterjesztette Tuzson János a növénytani szakosztálynak 1905. évi 

 decze.Tiber 13-ikán tartott ülésén. 



