136 GYŐRFFY ISTVÁN 



mint pl. a Catharinaea, Polylrichiim, Alo'ina, vagy a Crossidmin-nál. 2—5 mm 

 magas sárgás-piros vagy barnás-piros, balra csavarodott toknyélen (séta) ül a 

 hosszasan hengeres sötétbarnás-pirosas tok, amely hosszant redőzött. Fátyol- 

 kája (calyptra) ú, n. »calyptra cucullata«. Szájpárkányzata (peristomium) nin- 

 csen. A spórák kihullása után valami símaszélű kehelyhez hasonlít a spóratok. 

 Spórái nem szabályosak, hanem tojásdad lekerekítettek, okkersárgák, finoman 

 szemecskés szerkezetük van; 15—16 f.i szélesek, 22—27 /.i hosszúak a spórák, 

 amelyek tavasszal érnek. 



E közlésem tulajdonképpeni tárgya e mohának sok tekintetben nagyon 

 érdekes anatómiai viszonyainak az ismertetése. Mindenekelőtt előre kell bocsá- 

 tanom, hogy vizsgálataimat élő anyagon végeztem. Vizsgálataim csak a már 

 kifejlődött ivaros és ivartalan ivadékot illetik. 



A) Az ivaros ivadék anatómiai viszonyai. 



A levél anatómiai szerkezete. — A levél finomabb szerkezetét illetőleg 

 a Plerygoneurum cavifolium-va. a következőket mondhatjuk jellemzőnek. A 

 levéllemez egyrétegű (39., 40. rajz), a sejtek vékony falúak, mindakét szí- 



39. rajz. Ptetygoneuruin cavifolium levelének az alapi részhez közelebb eső kereszt- 

 metszete. Az egyrétegű levéllemez szegélysejtje gömbded, a fonák felé eső vastagfalú 

 sejtek és a levél színén kiképződött »jelző-sejtek« között néhány vékonyfalú sejtből 

 álló nyaláb van ; a »je]ző-sejtek« fölött az áthasonítást végző, el nem ágazó belső 



lamellák foglalnak helyet (120 n.). 



nükön boltozatosán kidomborodók ; a levéllemez széle felé mindinkább kisebbek 

 a sejtek, és ezeknek sejtfala is eltérő alkotású, de csakis a levél középső 

 részletéből készített keresztmetszeten (40. rajz). A levél felső részéből készített 

 km.-en a szegélysejtek és a levéllemez sejtjei tökéletesen egyenlő alkotásúak 

 (39. rajz). Ha a levél színén, az érfölötl kifejlődött belső lamellák alsó vége 

 felé (tehát a levél alja felé eső részéből) készítünk km.-et, a következőket 

 látjuk (39. rajz). 



A levéllemezt nagyüregű, vékonyfalú, boltozatosán kidomborodó és 

 kevés chlorophyllt tartalmazó sejtek alkotják ; a szegélysejtek majdnem gömb- 

 alakúak. A levél erén helyet foglaló ú. n. belső lamellák szintén vékonyfalú, 

 nagy üregű, szemecskés plazmával telt sejtekből alkotvák, amelyekben nagyon 

 sok chlorophyll van. Az áthasonítást legfőbbképpen a levéleréből kiemelkedő 



