138 GYÓRFFY ISTVÁN 



E mohánál tehát el nem ágazó és elágazó lamellák vannak, ami nagyon 

 nevezetes, mert a vele testvérfaj Pterygoueiiriim snbsessile (Brid.) JuR.-ra 

 vonatkozólag G. Roth* azt mondja: »lamellák függelék nélkül«, t. i. hogy el 

 nem ágazók, és ezt faji különbségnek is tartja, miként vázlatos ábráiból kitűnik ; 

 ugyanis a Ft. cavifoliiwi lamelláit elágazóknak, a Pt. subsessile lemczkéit el 

 nem ágazóknak rajzolja/* 



A Pl. cavifoUíUH-ból készített 39. rajzunk, és a Pt. subsessile-hől készített 

 G. RothésLimpric h t-féle*** rajzok egymással egyezők; bár L i m p r i c h t 

 leírása olyan határozottan nem állítja a tényt, mert szerinte » . . lamellák 

 (2—4) oldalsó ágak nélkül (?)»■*■ fejlődnek ki. 



A levélere erősen kidomborodik a fonák felé (39. és 40. rajz), amely 

 részen erős stereoma-nyaláb fejlődött ki, ennek sejtjei nagyon vastagfalú, 

 szűküregLÍ, sokszegletű háncssejtek. E mechanikai sejtek fölött kétoldalt 

 néhány vastagabbfalú sejtet látunk, s ezek azután a vezető nyalábot, 

 Lorentztt szavával élve: a »comites«-sejteket zárják közre; a vizet 

 vezetik, T+t és elemei nagyon vékonyfalú sejtek, de nem egészen egyenlő 

 nagyságúak egymás között ; a kívül levők nagyobbak, a belül levő néhány 

 sejt kisebb. Felül a levél erét »jelző sejtek« (Deuter) § borítják, amelyek 

 azután a lamellákkal függenek össze. 



A levélét alkotó elemek ilyen eloszlása révén a Ft. cavifolium abba 

 a csoportba tartozik, amelyet Haberlandt a saját és Lorentz vizsgá- 

 latai alapján mint L-t állított fel,§§ amelynél a stereoma egy a fonák felé 

 erősen kidomborodó nyalábot alkot, §§§ és amilyent viszont nagyon sok más 

 mohán is láthatni. *+ 



A levélér fölött helyet foglaló lamelláknak az áthasonítás nevezetes 

 munkáján kívül van még egyéb hivatása. E moha inkább száraz, agyagos 

 helyen vagy falakon, általában tehát nem nagyon nedves helyeken él.**"*" E 

 lamellák egyik más hivatása, — de a teknőszerűleg görbült levélnek is — , hogy 

 a csapadék útján odajutó vizet ott tartsa, amire emez ágas-bogas lamellák és 



* G. R o t h 1. c. I. 283. old. 

 ** G. Roth 1. c. Taf. XVII. 5., 6. ábra. 



*** Limpricht 1. c. 522 old. 159. ábra. d, Die natürl. Pflanzenfam. 425 old. 

 Fig. 279 c. 



t Limpricht 1. c. 1. 522 old. 



tt Lorentz: Grundlinien zu einer vergleichenden Anatomie der Laubmoose. 

 — Pringsheim's Jahrbücher L wiss. Bot. VI. 378 old. 



ttt Haberlandt: Beitriige zur Anatomie und Fhysiologie der Laubmoose. — 

 Jahrb. L wiss. Bot. XVII. 384. old. 



§ Lorentz Grundlinien etc. 374. old. 



§§ Haberlandt Beitráge etc. 385. old. 



§§§ Haberlandt Beitráge etc. 370. old. 



'*■'■ így, hogy csak példát emlitsek, a következőknél : Pottia Heimii (Lorentz 

 Grundlinien, Taf. XXII. Fig. 21), Barhula recurvala (Lorentz 1. c. TaL XXII. 

 Fig. 34) etc. 



**t L i m p r i c h t 1. c. I. 524. old. Roth 1. c. I. 284. old. Die Natürl. Pllanzen- 

 fam. 214. LieL 425—6. old. 



