A PTERYGONEURUM CAVIFOLIUM ANATÓMIAI SZERKEZETE. 



139 



a teknőalakú levéllemez nagyon alkalmatosak, éppúgy mint sok más Pottia 

 félénél.* 



Ha a moha vízben gazdagabb helyen él, nem kell annyira kihasználnia 

 a csapadék alakjában hozzá jutó vizet, ekkor a lamellák kisebb fejlettségűek ; 

 ellenben ha napos, homokos helyen gyűjtött növényeket figyelünk meg, akkor 

 a lamellák jobban kifejlődnek, jobban kell magát biztosítani, és a több lamella 

 segítségével több vizet is tud a levél öblében tartani. Ezért ingadozik 2—6 

 között a lamellák száma. Tisztán alkalmazkodásra vezethető vissza a számuk- 

 ban mutatkozó ingadozás. 



A levéllemez összecsukható és szétnyitható, aszerint, hogy száraz, 

 avagy nedves idő van ; mozgási szerkezetét pedig leginkább a fonákon 

 jobban megvastagodott sejtfalak végzik. A lemez széle felülről tekintve 

 ép, de ha tetemesebb nagyítással nézzük, a szegélysejtek kutikuláján apró, 

 1/2 gyöngyszemhez hasonló vastagodásokat látunk, amelj^ek kissé fűrészessé 

 is teszik a lemez élét. 



A szár mialómiai viszonyai. — A szár alsó részéből készített kereszt- 

 metszeten (41. rajz), ahol már a rhizoid-ok erednek, a szárat legkívül 



41. 



rajz. 



42. 



raiz. 



41. rajz. Pt. cavifoliunt szárának alsó részletéből vett keresztmetszet. Kívül 2 rhizoid 

 eredési pontja látható ; a középen a vezető-nyaláb sejtjei már elkülönültek (120 n.). 



42. rajz. Pt. cavifolitiin szár-keresztmetszet azon a részletén, ahol a »bulbus« kifejlő- 

 dött ; / felbőr, 2 kéregparenchyma, 3 a »bulbus« vastag külső rétege, melyen belül 



a középen a vezető-nyaláb sejtjei különültek el (120 n.). 



középvastagfalú, sötétbarna színű, tágüregü felbőr borítja, amelyen belül 

 a sokszögletű sejtekből álló kéregparenchymát látjuk, legbelül pedig a vezető 

 nyalábot, melynek sejtjei aprók, nagyon vékonyfalúak és amelyek hullá- 

 mosan ide oda görbülő sejtfalaik miatt nagyon feltűnők. Mindamellett éles határ 

 a vezető nyaláb és a kéregparenchyma között nincsen. 



Ha a szár felső részletéből készítünk keresztmetszetet, úgy hogy a 

 metszési sík az ú. n. bulbiis-részt is találja, a következő viszonyokat látni 

 (42. raj^). 



Dr. K. G o e b e 1 : Organographie der Pflanzen. Jena 1901. II. 1. 364. old. 



