NÖVÉNYTANI KÖZLEMÉNYEK 



A KIR. M. TERMÉSZETTUDOMÁNYI TÁRSULAT 

 NÖVÉNYTANI SZAKOSZTÁLYÁNAK FOLYÓIRATA 



V. KÖTET. 1906. 2. FÜZET. 



Staub Móricz emlékezete.^ 



(Arczképpel.) 



Mai szakosztályi ülésünk tárgysorozatának első pontja a rendestől eltérő. 

 Megszokott, mindennapi munkánk közé tűztük egy kegyeletes kötelességünk 

 lerovását ; azt, hogy szakosztályunk egy kidőlt oszlopának és fáradhatatlan 

 munkásának, vS t a u b M ó r i c z-nak emlékét ünnepeljük, és gondolatainkat az 

 ő egyéniségének, valamint ama tudományos botanikai eredményeknek szen- 

 teljük, amelyek az ő örökké élő nevéhez fűződnek. 



Kit ismertünk és kit veszítettünk el Staub Móric z-ban ? 



Erre igyekezem felelet adni ; e felelet hű megadását tettem feladatommá 

 akkor, amikor az emlékbeszéd megtartására, az elhunyt emléke iránt való 

 benső tiszteletem kifejezése gyanánt vállalkoztam. Szívesen tettem ezt, mert 

 hiszen egy méltó férfiú emlékének áldozni, és egy kitartó munkában töl- 

 tött élet benső rugóit, eredményeit vizsgálni és ezt nyilvánítani, tanulságos 

 és megtisztelő feladat. Mindamellett azonban érzem, hogy ezt a feladatot én 

 tökéletesen meg nem oldhatom ; de szolgáljon mentségeműi az, hogy Staub 

 M ó r i c z ot rövidebb ideig ismertem, és vele kevesebbet volt alkalmam érint- 

 kezni, semhogy életének és munkásságának képét olyan közvetetlen tapasz- 

 talatok alapján rajzolhassam meg, mint amilyen tapasztalatok emlékét az ő 

 kortársai emlékezetükben őrzik. 



Staub Móricz 1842-ben szeptember 18-ikán Pozsonyban született. 

 Édesatyja Staub Henrik svájczi születésű, osztrák hivatalnok volt Hain- 

 burgban. Édesanyja Eriinger Anna, soproni születésű volt és férjétől 

 elválva, két fiával, Jenő-vei és Móricz-czal eleinte Pozsonyban, később Bécs- 

 ben élt. 



Móricz Bécsben végezte a reáliskola harmadik osztályát és édesanyjával 

 Pestre költözve, itt a tanítóképzőbe lépett, amely akkor még német nyelvű 

 volt. Itt kezdte a magyar nyelvet elsajátítani. 



Tizenhatéves korában Pesten helyettes tanító és két év múlva rendes 

 tanító lett ; de szorgalmasan folytatta önképzését is, és 1862-ben mint rend- 

 kívüli hallgató iratkozott az egyetemre. Itt a növénytanból Jurányi volt 

 első tanára. 1866-ban letette az érettségi vizsgát, 1867-ben segédtanár lett a 

 budai főreáliskolában, és a tanári vizsgát kiállva, 1868-ban rendes tanár lett. 



* Felolvasta Tuzson János a növénytani szakosztálynak 1906. évi febru- 

 áriiis 14-ikén tartott ülésén. 



