40 TUZSON JÁNOS 



1869— 70-ben a berlini és a bonni egyetemen volt, aliol Braun, Ascher- 

 son és Hanstein voltak a botanikából tanárai. — 1874-ben helyeztetett 

 át a gyakorló gimnáziumba. 1877-ben pedig a budapesti egyetemen doktori 

 szigorlatot tett. Ugyanez évben bízta meg őt a m. kir. Földtani Intézet igaz- 

 gatósága Heer »A Pécs vidékén előforduló permi növények« czímű dol- 

 gozatának lefordításával. Ezzel vette kezdetét palaeophytologiai működése. 

 Élete végéig, a mely 1904. évi április 14-ikén váratlanul következett be, a 

 gyakorló főgimnázium tanára és a m. kir. Földtani Intézet tagja volt. 



Szakosztályunkhoz, melynek 1895-től másodelnöke volt, a legszorosabb 

 kötelékek fűzték. A Természettudományi Társulatnak 1884-től választmányi 

 tagja, a Földtani Társulatnak 18S6-tól 1809-ig első titkára ; ezenkívül sok 

 tudományos és társadalmi egyesületnek választmányi tagja, tisztviselője volt, 

 Szolgálatait a kormány is többször vette igénybe és közéletünk terén is 

 kivette a maga részét a munkából, amire azonban itt részletesen nem ter- 

 jeszkedhetem. ki. Érdemei legfényesebb elismerése gyanánt ü Felsége 1897-ben 

 a királyi tanácsosi czímmel tűntette ki, és a magyar Tudományos Akadémia 

 1898 ban levelező tagjává választotta. 



Az elismerések során említhetem meg, hogy a Félix által leirt Qiier- 

 cininm Staiihii és a Staubia eriodendroides fosszilfák, valamint a Pantocsek 

 által leirt Actynoptychtis Síaiihii, Amphora SUiubii, Triceratium Stauhii 

 és Cymbella Statibii fosszil Bacillaria-félék s a Melanopsis Slaiibii Rrusina 

 subfosszil csigafaj viselik nevét. 



Munkálkodása a botanika és különösen a palaeophytologia terén közel 

 30 évre terjed, mely lankadatlan és eredményekben gazdag volt. 



Önálló dolgozatai közül, időszerint való sorrendben a következőket 

 emelhetem ki. 1879-ben adta ki a fosszil Plu iiieria-f ajok leírását, melyben a 

 soproni kőszénbányából származó Pl. aiistriaca Ettgsiis. faj első leírását 

 adta. »A Fruska-Gora Aqititaniai Flórája« (1881.) czímű dolgozatát Staub 

 még a Heer felülvizsgálata alá bocsátotta, mert — amint maga is említi — nem 

 volt még összehasonlító anyaga, és amint egy további ^iolgozatából láttam, 

 eleinte a kellő irodalom sem állott rendelkezésérc. Meghatározott e dolgoza- 

 tában 13 fosszil növényfajt, és a S t u r meg a Heer ide vonatkozó meghatá- 

 rozásai kapcsán megállapította, hogy a Fruska Gora északi lejtőjén előforduló 

 barnaszén-rétegek, a déli lejtőn előfordulókkal és a sotzlmi rétegekkel is egykorúak. 



»Nuvények Krassó- Szörény megye medilerrán rélegeiböl^ (1881.) czímű 

 közleményében három mediterrán-korú növényt ismertet ; ezek között a 

 Cystoseira communis-t, melyre nézve az Ettingshauscn véleményét is 

 kikérte. Ezután tette közzé, 1883-ban »HariHadkori növények Felek vidékéröl« 

 czímű dolgozatát. Ennek anyagát maga gyűjtötte, K o c h Antal egyetemi tanár 

 társaságában. A leírásban nyolcz növényfajt ismertetve kimondja, hogy a 

 szóban levő hely valószínűleg az alsó mediterránhoz tartozik. A » Baranya- 

 megyei mediterrán növények« meghatározása képezte tulajdonképpen legelső 

 palaeophytologiai dolgozatát, melynek anyagát a m. kir. Földtani Intézet 

 részéről Dr. Hoffmann Károly-tól és az intézet jelenlegi igazgatójától, 

 B ö c k h János miniszteri tanácsostól kapta. E dolgozatát azonban, amelyben 



