och hästar födde passgångare. Nu veta vi ock, att en till 

 början onaturlig behandling frambragt de så kallade flathuf- 

 vade Indianernes ovanliga hufvudbildning. Äfven till de olika 

 menniskoracerne äro väl orsaken snarare än uti olika klimat, 

 alt söka i olika bruk, vanor och lefnadssätt, att förtiga en 

 olika psykisk riktnings oberäkneliga inflytande. 



2. Förslag till ett bestämdt betecknings sätt af de 

 olika begrepp , som hittills varit förvexlade un- 

 der namn af varieteter ; af E. Fries. 



Sedan vi i föregående afhandling sökt utreda och be- 

 stämma ofvannämde begrepp, ämna vi i särskilda smärre up- 

 satser utveckla de frågor eller delar af nämnde ämne, 

 som dermed stå i nödvändigt sammanhanhang, men som i 

 förstnämde afhandling måste frånskiljas, på det den icke 

 skulle vexa till större vidd än som passade för en tidnings- 

 artikel. Det ämne som främst torde komma i fråga, är väl 

 det här upgifna. 



Linné, som skapade en helt ny konstruktion för veten- 

 skapen, måste, i följd af sakens natur, i synnerhet i sina för- 

 sta skrifter lägga mesta vigt på det formela, och allt det 

 egentligen egendomliga i Linnés Fundamenta Botcmica rör 

 sig deromkring. Liksom klasser j slätjten, äfven arter i Lin- 

 nés systematiska verk skulle hafva sina bestämda nummer, 

 (deraf numrens omkastning och användandet af bokstäfver för 

 de nya f. e. i Systema VegetabUiiim) , så gaf Liimé också 

 sina varieteter en bestämd nummer-följd genom användande 

 af Grekiska sitfror eller grekiska alfabetet. Visserligen kunde 

 detta halva sina beqvämligheter om ej nya uptäckter ständigt 

 måste ändra och nya åsigter uphäfva nummerföljden. För 

 längst tillbaka har man öfvergifvit detta för slägten och ar- 

 ter; det är hög tid, att göra detta äfven i frågan om varie- 

 teter. Hvem förstår nu hvad man menar med blotta tilläfget 



