Sf9 



Af det anförda ;;r likväl icke' meningen, att man blott 

 skulle se efter huru \extformer af olika furfatlare betraktas 

 och då man finner någon hos en som ait, hos en annan 

 som varietel, ga en medelväg och anföra den som underart. 

 Kan nian icke sjelf begära svar af naturen, så svare man 

 icke sjeU' elter sitt eget tycke. Ihw torde vara platsen fram- 

 ställa en anmärkning. Det har varit liittills vedertaget, att 

 nästan alltid iiänfura hvarje af andra bestämd ny art, som 

 man icke känner, s.som varielet till någon bekant. Sa hiin- 

 fdrde Liljeblad i forsla editionen af sin Flora Melica imi- 

 ftora Rctz. till M. mdans ^ Tus.silmjo A-puria till 'J\,'ssiUff/o 

 alba, iUudlann pulchvila S\v. till O. Coitauriiiin o. s. v. 

 Del har sedermera bliivit ett sä anlaget bruk, ait efter nå- 

 gon yllre likliet hänf(jra andras arter (ill någon annan bekant 

 (f. e. vår ISaybta clliaia fursl till S. apetala , sedan till S. 

 viarithna , sist till *S'. procumbcns ; eller Epilohiiun virf/afum 

 successive till Epil. pnlnstrc , irh-cKionam , puhpscfm<) , att 

 man ofta icke ens synes inse, alt sadani förfarande <r orätt- 

 vist eller kan vara oriktigt, och alt livarje reduktion efter 

 gissning är beslänidt skadlig ''■). Jag hisr dercmot trott den 

 grundsals vara riktigare, alt i fråtjan om hvarje vrxfform, 

 .som Dtaii ej ^Jt^lf i naturen Ininnat iradersöka . följa dem 

 ,win drront döiama efter anlopsi. År deras oii.döme oriktigt, 

 så står det for deras egen r; kning. Anser inan del osäkert, 

 sker ålminslone ingen nytta, att sätta blott en ny gissning i 

 stället. Eser man intet furlroende för andras omdöme "är 

 väl bäst aldeles förbigå den ifrågavarande vcxtcn. 



Innan vi lemna underarlerne är nödigt anmärka, att vid 

 deras skiljande Iran afarter intet afseende far fästas, hvarken 

 pa mera olika utseende eller vigtigare karak!erer. Antager 

 man f. e. att Carcx rotundata , C faxa, C. (jUireosa o. s. 

 v. af olika lokala ocii klimateriska orsaker uiikommit af C. 

 ampiillacea, C. iiinosa, C. ile/eonaxtes ni. fl. (släglet Carex 

 har en mängd sådana bildningar), så bura de betraktas som 

 afarter, icke underarter; da derernot de med Soiauuni ni- 

 (jnunj GateopsLs- Tetrahit o. s. v. furvandta former, såsom 

 alltid förekommande oförändrade under likartade förhållanden 

 med stamarten, ehuiu mera lika åaw (emedan de dfi-en ära 

 typisl,e, icke urarlaue) , blifva underarter. 



D. .^ai7«/Y/-.//"/^y (Hybriditatesi öfverensstämma väl med 

 underarter i de ofvan angifna gemensamma kännetecken ^ 



^ *) Liksom det vore o vik lig t , att af gissniiiir eller analogi iiplaga en 

 vext som iaiie-iisit, iuiian den verkligen lunr.ils, äiven om den se- 

 dermera skulle linnas, så äro dylika reduklioiier , älven om de se- 

 dermera bclunnos sanna, oriktiga såsom anticiperade. 



