158 



fria spel och natlKylaii, hvarföre de fiesla ^årvexter före- 

 trädesvis äro hindvexfer, såsom CorydaJis arternp , Tussi- 

 Uifjo albn , Asartnn . rjolce , Oniithaffnla . Orobns v or nit s , 

 Ijcithrcca , liammcnhis ficnria , Pnhnonaria m. fl. Dapkne 

 och Cortilus arellaiui bloninia i ti.la liinrar medan iinnu 

 snun der beläcker marken, innan de utslagit på öpna fäl- 

 ten, som länge vant snufria. 'O Landets sluttande lä- 

 f/e mot norr eller söder, sasom ^jcstämmande den vinkel sol- 

 slrålarne bilda mol jordytan , är ifven af sKirsla indytande. 

 Redan på en liten kulle ser man huru vexterne tidigare ut- 

 slå på dess södra Jin norra sida och ännu större blir skill- 

 naden om hela landet slullar t. c. ; t norr eller söder. För 

 Botanisten blir södra slullningen af en höjd äfven intressan- 

 last derigenom, all åf^n frambringar de sällsyntaste vcxierne, 

 men fur Ekonomen, ålminstone i södra orlerne, är den norra 

 mest i värde, iy den lemnar frampå sommaren den kraftiga- 

 ste vegetationen och frodigaste gräsvexten under det den sö- 

 dra : r af torka mer furbränd. Också finner man alllid på 

 Ivenne närliggande konlinenler mera sydligare vexter på den 

 nordligares kust och nordligare på sydligares, än lvertom._ 

 Så finner man i Skåne flera vexter som först (riffas inuti 

 Tyskland; på Tysklands nordliga kust åter Pedtcniaris Scep- 

 trum Carolnnnn , NtjniplKxa pnmila, Tiippopliae B hamnoides 

 m. fl. som trälfas först hrgre upp i Sverige. 5} Jordens I>e- 

 miska beskaflenliet , ehuru på kalk och fin sand (flygsand) 

 både snön hastigare smilier och båda företrädesvis ega vår- 

 vegetation, så alt de kunna sagas prskynda vårens framskri- 

 dande, synes i detta afseendel verka mindre än 6) Dess fy- 

 siska beskaffenhet. Huru nemligen vårens framsteg fördröjes 

 i ett skoaigt af moras och träsk upTyliU landekap ;r nog- 

 samt bekant. Dereniot synes, inom Sverige åtminstone, jord- 

 temperalur och en del andra i vexlgeografien anmäikle för- 

 hållanden icke märkbait inverka |å vårens ankomsl annor- 

 lunda än i det diiekla furhållande, som de stå till luftlempe- 

 raluren. Helt annat blir förhållandet i länder der varma kal- 



