Ö7 



rfrandifolidi et parvifollce , yramliflorm et parviflorai , mi- 

 crocarpfF et macrocarjyrE o. s. v. (Ar äter storleken /;/■()- 

 portionclt större eller mindre i alla delar , så är det en in- 

 dividuel olikhet efler mer eller mindre passande vexeställe; 

 man säge icke torrare bördigare o. s. v., ty vexter, som äl- 

 ska loirt eller magert vexeställe, förminskas på fuktigt eller 

 bördigt, liksom åkta nordiska vexter blifva mindre i blidare 

 klimat); T^wW form: sådane äro variationes r//-(^07Y/^j erectm 

 och friiticosfp- , hnmifasm; latifolifc och unyustifoU(R ; radi- 

 atm och discoidece , jdattjpetalrs ooM. stenojjetahe^ o.s. v. ; 3) 

 uti beklädnad , såsom varr. aculeutce et inermes, IdrsutcE et 

 (jlabra; lejocarpm et eriocarpcB etc.; 4) vX\ färy , såsom 

 varr. vitellina och nitellinai hos Pilar; albiflorm etc; enj- 

 tlirocarpcB^ xant/wcarpce o. s. v. Öfver allt är här att skilja 

 mellan individuela former; så f. e. utmärker en blekare färg 

 hos hela vexten endast en individuel skillnad orsakad af 

 skuggrikt vexeställe. — Ehuru verkliga artförändringar sy- 

 nas mindre afvikande frän stamarlen än afarter (se nedan- 

 för) äro de ofta constantare, såsom kulturen af simpla färg- 

 förändringar visa; mellanformer äro sällsyntare, just deraf 

 att de bero af en enda karakter ; ty uphäfves denna, blir 

 det ej någon mellanform , utan just stamarten sjelf. Äfven 

 är det vanskligare, att vilja upgifva dessas yttre orsaker, 

 om icke kemiska förhållanden ; ty de synas f. e. för de vi- 

 tellincB Salices bero af något inre anomalt tillstånd, ehuru 

 detta måste hafva en yttre grund, som likväl i de flesta fall 

 är lika svår att upgifva, som den är lätt att finna för af-^ 

 arter. Theoretiskt tror jag man riktigast kan säga : en art- 

 förändring är en till beständighet stegrad individuel afvikeK 

 se; ty fortplantad genom individens delning förblir den con^ 

 stant, men updragen genom frön öfvergår den oftast till ur- 

 formen. TillfäUif/a former äro icke con^tanta hos individen 

 utom under vissa förhållanden ; underarter åter äro , äfven 

 updragne genom frö , conslante. — I talförhållanden kän- 

 ner jag inga bestämda artförändringar; ty folia opposita, ter^ 



