Vi ålskilje F- (jlauca ciivars forma frmnfo/m leninats i Heib. 

 Norm. ; den vanligare f. crasstfoHa afviker vida mer lil ut- 

 seendet och liknar F. duriuscida caesia) genom dess oli- 

 ka \äxesätt, alldeles likt Scirpi caespiiosi; hvarje strå- 

 och blad-fascikel omklädes af bladlösa fj;:ll; något hvartill 

 intet spår finnes hos de öfrige. — Vår Feslvca (hiriuscula är ■ 

 fullkomligen öfverensslämniande med Smilhs! Hookers och 

 säkerligen afven Linnés; Tyskarnes åter är en grofvare F. o- 

 vina. Vill man förena den med någon annan måste detblif- 

 va med F. rnbra , ty ehuru den bildar tufvor liksom F. ovi- 

 na, och ofta har på torra stållen kortare fullkomligt raka 

 strån, blir den pä skuggiga stållen flera fot hög, med lutan- 

 de blomvippa; dess 2-3 fot långa rotskottsblad, ofta af strå- 

 ets höjd, gifva den elt eget utseende. Alt F. heteroplniUa 

 hör till en sådan form anse vi utom allt tvifvel. Ehuru ro- 

 ten bildar täta tufvor som Festuca ovhia , blir den icke e- 

 gentligen krypande som på F. rnbra (F. ruhra v. arenaria 

 har rot lik Trit. repens, med ensamme strån) utan den täta 

 tufvån bildas mest af de tät stående (condenserade) upprätta 

 rotskollen; fiiUkomligl som på GJycerin maritima. Den fin- 

 nes i största mängd på vestra kuslerne, och att den slår i 

 samband med kustklimalel bestyrker analogien med Ghjceria 

 maritima, Armeria maritima o. s. v. 



3. Af Bromus pratensis finnas ivenne former, hvaraf 

 en med mycket grenig vippa, lik B. secaJimis , på torra 

 ställen och i åkrar. Denna är den äkta Br. commntatus 



^Schrad. CMeyer i Chl. Hanov. anmärker äfven att Bromus 

 pratensis E. bör förenas med B. commntatus, ej med B. ra- 

 cemosiis'). Br. secalinus har älven i mellersta Sverige en 

 smalare enkel form, växande på fuktiga ängar, som alls icke 

 får förblandas med Br. pratensis. Säkert är det efter denna, 

 som Prof. Wahlenberg förenat Br. jyratensis meå Br. seca- 

 linus. 



4. Poa caesia Engl. Bot. t. 1719 är alldeles omisskän- 

 neligen Poa aspera eller Poa Gaudini Fl. Svec. 



