87 



arter (^Hybriditales). Råda afvika från varieleter derigenom, 

 all de vpliowmlt af våf/(m inre orsak och ide kunna för- 

 klaras af na f /ra tji t re r.tornenlers inverkan , och alt de icke, 

 afven updragne gciiom frun, liillills åtminstone, låtit redu- 

 cera sig till stamformen. 



C. Underarter (Subspecies) , vanligen kallade beständiga 

 förändringar (varietates conslantes), en conlradiclio in ad- 

 jeclo, iiro af alla hithörande begrepp det svåraste att riktigt 

 bestämma — och synes ofta endast vara ett provisoriskt sätt 

 att betekna en voxtform, som man icke med säkerhet kan af- 

 göra, huruvida den är art eller icke. Från båda slagen af 

 varieleter .skiljas de genom ofvan antydde förhaJlander, samt 

 specie-lt från .-^/r/r//'/' derigenom, alt de förekomma under sam- 

 ma lokala och klimateriska fiirhallander med slamarten, så 

 att de icke kunna anses bero endast af dessa. — Från 

 närbesJätjlade arter (species affines) skiljas de åter derige- 

 nom, alt de, sa vidl man känner, icke hafva nåijot ef/en- 

 domli(/t i sm historia , icke keller ännu *) känner riCujra så 

 väsetkVuja. skilnarler , som berdttitja autar/a dem för egna 

 arter , emedan dessa kännetecken^ fast hos underarlen hittills 

 konslanie, vanVujen äro sådana, .som hos andra, arter anses 

 vara eller äro underkastade förändring. — Tills dessa för- 

 nållanden blifvit nlredde, då de aniingen blifva - crkliga ar- 

 ler eller endast afarter, kallar man dem nndera.ter. Det är 

 ock ganska troligt, at de! gifves verkliga sådana bildningar, 

 som »pkommit af en annan art genom för oss oförklarliga 

 förhallanden, hvilka sedan lixerat sig [\\\ beständiga typer el- 

 ler, som Linné säger om flera närbeslägtade arter, endast 

 äro' 'Hemporis fllioi.^ Hvad vi nedanföre komma att anföra 

 om konst-produkter lorde till någon del nplysa djtla förhål- 

 lande. (Som underarter ville vi f. e. betrakta de numera be- 

 slämdt skilda mennisko-racernc). För var del äro vi öfver- 

 lyga:!e, atl hmgt liera arter på detta salt upkommit än de 

 djerlvaste hypoteser furmodat iNecker , och i en viss tid äf- 

 ven Linné, anlogo all ursprungligen endast en art af hvarje 

 slägt var skapad — jemför *.S>. Liter. För. Tidn. 1: c), men 

 praktiska Bolanislen måste hålla sig vid erfarenheten, och nu 

 antaga fur art, hvad nu är bestämdt skildt, och uplåta sen 

 åt teorierne, mellan hvilka någon öfverensstämmelse ej är att 



*) Man kan betrakta en ve.xtform os gånger, men först den ioo:de 

 /inna den verkliga Kaiakteron. ttnru mänga väsenlliga karakterer 

 lialva icke törst f sednare åren blifvit upläckte på vexler , som i är- 

 huiidiaden varit bekante. Då man derioie hos en ve.vt finner de 

 angiiiie skillnaderne osäkra, bor man icke deiföre strax reducera 

 den, utan söka ujjp nija läsenlliiinre, säsom Kocli gjort i ioo:de tals 

 fall; liäruti återstår mycket att göra. 



