afsiat atl samla. Dessa, som oftast alldeles sakna den veten- 

 skapliga bildning;, som är oundgänglig för att kunna samla 

 med urval och plan, rikta hela silt sirrfvande på sammanho- 

 pandet af stora massor, hvarvid de naturligtvis i främsta rwm- 

 niet afse sådana former, som visa njgot afvikande utseende, 

 hvilka derefter, då de komma i händerne på kamma;botani- 

 sterne, uphöjas till rang och heder af egna arter, ehuru de 

 kanske icke sä sällan i grunden ej åro annat än obetydliga 

 formforändrinofar; men genom detia iiphujande icke biolt 

 kittlas så välbeskrifvarnes som samiarnes fåfänga, utan öf- 

 ven riktas dcsse sednare , emedan dtt är klart, att då dessa, 

 som vanligen är fallet, utminutera s\n fångst, kunna de höja 

 priset och utbasuna samlingarnes stora värde i samma grad, 

 som deribland förekomma en mängl så kallade nya arter. 

 Helt annat ar förhållandet med den andra åfvanföre upstälda 

 klassen af botanister. Dessa se icke så mycket på qvantife- 

 ten, som fjvaliteten af de upslälda arterna; deras första om- 

 sorg är derl7)re alt um^ersöka hvilka delar, som erbjuda kon- 

 stanta karakterer , och visshet härom vinnes ofta forsl efter lång- 

 variga observationer, anstälda under <ie mest olikartade yttre 

 förhällanden, hvarunder det icke så sällan befinnes, dels att 

 de karaklerer, som äro mest i ögonen fallande och fur den 

 ytliga betraktaren tyckas vara serdeles goda, äro af gan- 

 ska" underordnad! värde och vida mindre konstanta än andra, 

 som synas mindre betydliga och vigiiga; dels ock att for- 

 mer, som vid första ögonkastet synas mycket skiljda och af 

 hvilka kammaibotanisleme icke skulle tvekat bilda egna ar- 

 ler, i grunden leda silt ursprung från yttre momenler, vid 

 hviikas' förändrande de återgå till den ursprungliga formen, 

 hvarmed de äfven genom mellanformer äio förenade; hvar- 

 emot andra, som tvxkas vida mindre utmirkta, i sjelfva ver- 

 ket äro sjelfständiga och under alla förhållanden konstanta. 

 Det tillhör ej närvarande upsats atl vidare utveckla olikheten 

 mellan de båda slagen af Botanister eller upgifva de grun- 

 der, hvarpå den beror; endast del bör tilläggas, att det lig- 

 creri salens natur och icke kan undvikas, ail myckel sub- 

 jektivt hos båda kommer alt inverka på upfaifnmgen af fö- 

 remålen och deras skillnader, äfvensom att delta kanske icke 

 så' sällan grundar sig mera pa föruifallade meningar, ja blot- 

 ta hugskott, än det stödjer sig på någon objektiv basis; men 

 man måste likväl antaga, alt detta subjektiva element ärme- 

 ra herskande och af vida betydligare inflytande hos kammar- 

 botanisterna än hos de öfriga. Slutligen bör äfven anmiakas, 

 att de forras hufvudsakliga förtjenst eoch den är ganska stor) 

 och det fält, hvilket de egentligen böra bearbeta, bestar i del 

 systematiska anordnandet af hela grupper och "klasse-r, hvar- 



